[Common]
Copied=Скопійовано

[Common.Mon]
1=січень {1}
2=лютий {1}
3=березень {1}
4=квітень {1}
5=травень {1}
6=червень {1}
7=липень {1}
8=серпень {1}
9=вересень {1}
10=жовтень {1}
11=листопад {1}
12=грудень {1}

[Common.Favs]
Add=Додано до Улюблених
Rem=Вилучено з Улюблених

[Dating.Century]
1=I
2=II
3=III
4=IV
5=V
6=VI
7=VII
8=VIII
9=IX
10=X
11=XI
12=XII
13=XIII
14=XIV
15=XV
16=XVI
17=XVII
18=XVIII
19=XIX
20=XX

[Dating.Name]
YBc=$ до н.е.
YBefore=до $
YApprox=≈$
YApproxBc=≈$ до н.е.
Decade=$-і
Century=$ ст.
CenturyBc=$ ст. до н.е.
Unknown=невідомо

[Dating.StdComment]
FirstInsc=перший відомий напис
ModernForm=в сучасному вигляді
MaybeEarlier=можливо, раніше

[Prop.Head]
NonChar=Викинута позиція
Empty=Вільне місце
Block=Про блок
Script=Про писемність
Control=Про керуючі символи
DefIgn=Ігнорований символ
Emoji16=Графічне <a {1}>емодзі</a> потребує U+FE0F (=VS16)
SuttonNoFill=Заповнень та поворотів немає
NChars={1|one=? символ|few=? символи|many=? символів}
NChars2={1} ({2|one=? символ|few=? символи|many=? символів})
NoHent=без <a {1} >хентáйґани</a>
NoHent3={1} ({2|one=? символ|few=? символи|many=? символів} без <a {3} >хентáйґани</a>)
Comp=Склад рядка
Uc=Юнікод {1}
Em=Емодзі {1}
EqEm==емодзі {1}, 
NewBlk=Нові блоки
AffBlk=Діє на блоки

[Prop.Deprec]
0=<a {1}>Заборонений символ</a>
1=<a {1}>Заборонений символ</a>, повертав у початковий стан
Ins=<a {1}>Заборонений символ</a>, натомість використовуйте {2}
Ins2=<a {1}>Заборонений символ</a>, натомість використовуйте {2} або {3}
2=<a {1}>Заборонений символ</a>, використовуйте інші двонапрямлені механізми
3=<a {1}>Заборонений символ</a>, використовуйте арабські форми написання
4=<a {1}>Заборонений символ</a>, використовуйте 0660…69 та інші національні цифри
5=<a {1}>Заборонений символ</a>, використовуйте прикладні протоколи

[Prop.Bidi.DIR]
Name=Тег напрямку
Short=Тег напрямку
Text=Форматуючі символи, що корегують роботу двонапрямленого алгоритма Юнікоду.\n\nСтрого кажучи, кожен з цих символів{{-}}це окремий клас у двонапрямленому алгоритмі. Але якщо ви не{{_}}програміст, вам досить знати: це теги напрямку.

[Prop.Bidi.AL]
Name=Арабська літера
Short=Арабська літера
Text=Пишуться справа наліво. Є тонкі правила, пов’язані з європейськими цифрами.

[Prop.Bidi.AN]
Name=Арабська цифра
Short=Арабська цифра
Text=Пишуться справа наліво. Є тонкі правила, пов’язані з рівнями вкладеності.

[Prop.Bidi.B]
Name=Роздільник абзаців
Short=Роздільник абзаців
Text=Кожний абзац обробляється двонапрямленим алгоритмом окремо.

[Prop.Bidi.BN]
Name=Неграфічний
Short=Неграфічний
Text=[[pt:control|Керуючі]], з’єднувачі та [[pk:E0000|теги]], що не{{_}}мають власного написання.\n\nДив. [[pt:graphic|графічній символ]].

[Prop.Bidi.CS]
Name=Цифровий роздільник
Short=Цифровий роздільник
Text=Опинившись у врабському або європейському числі, ці символи стають його частиною.

[Prop.Bidi.EN]
Name=Європейська цифра
Short=Європейська цифра
Text=Пишуться зліва направо. Є тонкі правила, пов’язані з арабським текстом.

[Prop.Bidi.ES]
Name=Європейський ±
Short=Європейський ±
Text=Символи + та − всередині європейського числа стають його частиною. Символ ± до цього класу не{{_}}відноситься.

[Prop.Bidi.ET]
Name=Європейська одиниця виміру
Short=Європейська одиниця виміру
Text=Валютні та інші символи, що зустрічаються разом з числами. Опинившись поруч з європейським числом, вони стають частиною числа.

[Prop.Bidi.L]
Name=Зліва направо
Short=→
Text=Латинка, кирилиця та інші алфавіти з написанням зліва направо. Оскільки значна частка Юнікоду{{-}}[[ps:Hani|китайські ієрогліфи]], це найбільш численний клас.

[Prop.Bidi.NSM]
Name=Непротяжна мітка
Short=Непротяжна мітка
Text=Непротяжні та охоплюючі комбінуючі мітки. Напрямок написання{{-}}як у основного символа.

[Prop.Bidi.ON]
Name=Інший нейтральний
Short=Інший нейтральний
Text=Пристосовується до напрямку оточуючого тексту.

[Prop.Bidi.NM]
Name=Нейтральний віддзеркалюючийся
Short=Віддзеркалюючийся
Text=Дужки та інші символи при написанні справа наліво віддзеркалюються. Усі такі символи є нейтральними: пристосовуються до напрямку оточуючого тексту.

[Prop.Bidi.R]
Name=Справа наліво
Short=←
Text=[[ps:Hebr|Іврит]], а також історичні писемності Ближнього Сходу.\n\n[[pb:AL|Арабські літери]] по-особливому поводяться з європейськими цифрами и потрапляють до окремої категорії.

[Prop.Bidi.S]
Name=Роздільник відрізків
Short=Роздільник відрізків
Text=Три керуючих символа: 09 (табуляція), 0B (вертикальна табуляція), 1F (роздільник 1)

[Prop.Bidi.WS]
Name=Пропуск
Short=Пропуск
Text=Нейтральні. Є тонкі правила, що стосуються форматування пропусками.\n\nДив. термін [[pt:space|пропуск]].

[Prop.Num]
Digit=Цифра
SpecDigit=Особлива цифра
Number=Число
Or={1} або {2}
CjkRare=ККЯ число (зрідка)
CjkAccount=ККЯ число (антипідробка)
CjkZhuang=Чжуанське число
CjkVietnamese=В’єтнамське число

[Prop.Input]
Bullet=Введення
Birman=Бірман
AltCode=Alt-код
Sometimes=іноді {1}
Twice=двічі {1}
Space=Пропуск

[Prop.Bullet]
EngTech=Англійською
Range=Діапазон
VerAppear=З’явився у версії
NonChars=Викинутих позицій
Empty=Вільних місць
VerFilled=Заповнений у версії
Version=Версія Юнікоду
InTech=В техдокументації
Block=Блок
Script=Писемність
Type=Тип
Bidi=У двонапрямленому письмі
Computers=Комп’ютери
Dir=Напрямок
Langs=Мови
Appear=З’явилася
Condition=Стан
Plane=Площина
base=базова
Utf8=UTF-8
Utf16=UTF-16
Utf32=UTF-32
Html=HTML
AllVer=Усі символи у версії Юнікоду
EmojiVer=Прийнято у версії емодзі
EmojiV=Емодзі {1}
EmojiV2==Юнікод {1}, 
EmojiVA=≈Юнікод {1}, 
CameAfter=, після Юнікоду {1}
Extend=Розширено
Shrunk=Стиснено

[Prop.Os]
Invisible=(Невидимий)
Tofu=(В системі немає)
NonChar=(Викинутий)
Empty=Вільне місце
FontsFor=Шрифти для U+%04X
Style=(Стиль ОС)

[Prop.Life]
Alive=жива ''(основним мовам нічого не{{_}}загрожує, як кирилиця)''
Danger=в небезпеці{{-}}через мову ''(як черокі)''
Competing=в небезпеці{{-}}через конкуренцію писемностей ''(як ланна)''
Dead=мертва ''(скоро втратить/недавно втратила носіїв, як нюй-шу)''
Sacred=релігійна ''(мертва у світському вжитку, як коптська)''
New=нова ''(з’явилася у новітній час, як нко)''
Reborn=відроджена ''(як тифінаг)''
Exp=експериментальна ''(спроба придумати наявній мові нову писемність, як мормонська)''
Conserved=історична, не{{_}}потребує розшифрування ''(як глаголиця)''
Undeciphered=нерозшифрована ''(як лінійне письмо А)''
Partly=частково розшифрована ''(як карійська)''
Deciphered=розшифрована ''(як клинопис)''
ForRev=зроблена для відродження мертвої мови ''(як осейдж)''

[Prop.Dir]
L=→
R=←
L_cjk=→ ''(історично ←↓↓ стовпцями)''
L_cunei=←↓↓ стовпцями, потім →
L_ogam=→, ↑
L_col=↓↓→ стовпцями
TD=↓
Both=писали і ←, і →
R_col=←↓↓ стовпцями
R_most=переважно ←
Sogd=↓↓→ стовпцями; ←

[Prop.Type]
Alph=[[pt:alphabet|алфавітна]]{{-}}''як кирилиця''
Argu=[[pt:arguable|спірний]]{{-}}''як тана''
Cons=[[pt:abjad|консонантна]]{{-}}''як іврит''
Syll=[[pt:syllabic|складова]]{{-}}''як японські катáкана/хірáґана''
Asyl=алфавітно-складова{{-}}''як перський клинопис''
Abug=[[pt:abugida|абуґіда]]{{-}}''як ефіопська''
Brah=[[pt:brahmic|брахмійська абуґіда]]{{-}}''як деванáґарі''
Hier=[[pt:hiero|ієрогліфічна]]{{-}}''як китайські ієрогліфи''
Syhi=складоієрогліфічна{{-}}''як лінійне письмо Б''
Cohi=консонантно-ієрогліфічна{{-}}''як єгипетські ієрогліфи''
Code=[[pt:code|коди та стенографія]]{{-}}''як шрифт Брайля''
Nota=[[pt:nontext|нетекстова]]{{-}}''як ноти''

[Prop.Kx]
Bullet=Ключ
Data={1} {2} {3|one=? лінія|few=? лінії|many=? ліній}

[Prop.Ver]
Ext=Розширено
Shr=Стиснено

[Prop.Lang]
Qty={1} на {2}
QtyNative={1} як рідна на {2}
QtyIndia={1} у Індії на {2}
QtyTotal=разом {1} на {2}
Year={1}
Decade={1}-і

[Prop.Lang.Num]
Unit={1} людей
Tho={1}&#160;тис.
Mil={1}&#160;млн
Bil={1}&#160;млрд

[Prop.LangLoc]
AfricaC=Центральна Африка
AfricaW=Західна Африка
Bangladesh=Бангладеш
Bhutan=Бутан
Cambodia=Камбоджа
China=Китай
Ethiopia=Ефіопія
IndiaCen=Центральна Індія
IndiaE=Східна Індія
IndiaN=Північна Індія
IndiaNe=Північно-Східна Індія
IndiaS=Південна Індія
IndiaSe=Південно-Східна Індія
IndiaSw=Південно-Західна Індія
IndiaW=Західна Індія
Liberia=Ліберія
Myanmar=М’янма
Nepal=Непал
Pakistan=Пакістан
SierraLeone=Сьєрра-Леоне
SriLanka=Шрі-Ланка
Sumatra=Суматра
Thailand=Таїланд
Usa=США
Vietnam=В’єтнам

[Block.Stock]
Arab=Арабська розширена {1}
Cyrl=Кирилиця розширена {1}
Hani=ККЯ ієрогліфи розширення {1}
Hira=Кана розширена {1}
Latn=Латинка розширена {1}
Mymr=Бірманська розширена {1}
ZARR=Стрілки додаткові {1}
ZMAT=Математичні символи різні {1}

[Block.0000]
Name=Латинка базова (ASCII)
Text='''American Standard Code for Information Interchange (ASCII)'''{{-}}розроблене в США у 1963 семибітне кодування символів. Ширину 7 біт обрали як компроміс для передачі даних телеграфом, до того ж ASCII легко обрізати до 6 біт, залишивши символи 04…5F та 20…3F. '''Базова латинка''' Юнікоду співпадає з ASCII{{-}}так що англійський юнікодний текст читається, навіть якщо кодування збито.\n\nПерші 32 символи, 00…1F, [[pt:control|керуючі]], і сьогодні не{{_}}багато з них дійсно використовуються. Потім йдуть 95 друкованих символів. Багато з них з друкарських машинок: наприклад, щоб надрукувати À, потрібно надрукувати A, повернути каретку і надрукувати зворотний апостроф. Останній символ, 7F=DEL, також керуючий, родом з перфострічок{{-}}отвори, пробиті в усіх доріжках, кажуть, що символ вибитий помилково і не{{_}}підлягає зчитуванню.\n\nІснувало багато національних варіантів ASCII: британці заміняли решітку # на фунт £, СРСР долар $ на монету ¤, німці [\\]{|} на умляути ÄÖÜäöü, японці зворотну косу риску \\ на єну ¥…\n\n128 символів, що залишаються, могли заповнюватися чим завгодно. Одне з таких 8-бітних кодувань, [[pt:latin1|латинка-1]], також увійшло до Юнікоду.

[Block.0080]
Name=Латинка-1
Text=Латинка-1{{-}}інша назва 8-бітного кодування '''ISO{{_}}8859-1''', що з’явилось в 1987 році та розширює [[pt:ascii|ASCII]] до європейських мов.\n\nПерші 32 символи, 80…9F, [[pt:control|керуючі]] для сумісності з 7-бітними кодуваннями: поштові програми іноді губили верхній біт, і не{{_}}хотілося б у цих позиціях ставити [[pt:graphic|друковані]] символи. Зараз ці символи не{{_}}застосовуються за призначенням і слугують [[pt:private|приватними]]. Так, кодування Windows-1252{{-}}це та ж латинка-1, але замість керуючих символів типографські. Дійшло до того, що у стандартах Всесвітньої павутини написано: якщо сторінка просить кодування ISO{{_}}8859-1, відобразити сайт у Windows-1252.\n\nСеред літер видно символи × та ÷. Початково там повинні бути Œœ, але французький делегат наполягав, що вистачає OE.

[Block.0100]
Text=Містить символи мов Центральної та Східної Європи, Прибалтики, кельтських, а також саамської, мальтійської, турецької, есперанто та деяких інших.

[Block.0180]
Text=Містить символи словенської, хорватської, румунської, лівської, чжуанської, піньїню (латинізації китайської), африканських, індіанських мов, а також старої (до 1930) латинки мов колишнього СРСР.

[Block.0250]
Name=Розширення МФА
Text=Міжнародний фонетичний алфавіт на основі латинки вікиристовується мовознавцями, логопедами, співаками та акторами, щоб передавати промову мов. Для передачі додаткових особливостей мовлення{{-}}шепелявості, рипіння зубів та іншого{{-}}використовуються розширення МФА.\n\nНасправді більша частина цього блока{{-}}не розширення, а звичайний МФА: так, {{sm|ɦ}} є в українському «гривня», російському «ага» та чеському «hrad».\n\nОперні співаки часто співають чужою мовою, і їх здатність читати знаки транскрипції часто використовують складачі звукових словників. Зокрема, відомий звук «Янні чи Лорел» начитав співак Джей Обрі Джонс{{-}}низький чоловічий голос, что пройшов через неякісний динамік і настільки ж неякісний мікрофон, став сприйматися як «Янні».\n\nА ще символи МФА дозволяють заради жарту перевернути текст.

[Block.02B0]
Name=Протяжні модифікатори літер
Text=Модифікатори літер використовують у фонетиці і мовознавстві, щоб передати тони, довжину, м’якість, не{{_}}повністю вимовлені та умовні звуки: так, англійське ''car'' (легковий автомобіль, вагон, кабіна ліфта) записується як {{sm|[kɑːʳ]}}, і останні два символи{{-}}модифікатори, що означають довжину та умовне {{t|r}}.\n\nТакож в цьому блоці є [[pt:spacing|протяжні]] копії діакритичніх міток.

[Block.0300]
Name=Діакритичні мітки
Text=Діакритичні знаки{{-}}надрядкові, підрядкові та внутрішньорядкові знаки, що прикріплюються до літери і змінюють або уточнюють її значення. Наприклад, крапки над Ї або нáголос.\n\nУ Юнікоді є два способи передати діакритику: [[pt:precomposed|монолітні]] символи і комбинації «основний символ +{{_}}'''[[pt:combining|комбінуюча]] мітка'''». Щоб спростити пошук у такому «зоопарку», в Юнікоді є алгоритм [[pt:normalization|нормалізації]].\n\nСимвол 034F CGJ є не{{_}}з’єднувачем, а ''роз’єднувачем'' диграфів. Використовується у чеській (ch читається як {{t|x}}, і алфавітний порядок ce &lt;{{_}}c+CGJ+h &lt;{{_}}ci &lt;{{_}}d &lt;{{_}}ch), угорській, івриті та деяких інших мовах.\n\nСимвол 0310 чандрабінду потрібен для запису індійських мов латинкою і кирилицею. В кожній [[pt:brahmic|індійській]] писемності є свій чандрабінду.

[Block.0370]
Name=Грецька та коптська

[Block.0400]
Name=Кирилиця

[Block.0500]
Name=Кирилиця додаткова
Text=Літери кількох малих кириличних мов: абхазької, курдської ''(як нацменшини СРСР)'', комі, мордовської, алеутської, азербайджанської ''(зараз [[ps:Latn|латинкою]])'' та чуваської в алфавіті Яковлєва ''(використовувався 1873–1938)''.\n\nМістить смішну літеру {{sm|Ԥ}}. Її «винайшов» письменник Леонід Каганов{{-}}як виявилося, не{{_}}першим: ще за три роки до його дописа (2008) майки з цією літерою продавалися в Росії. І незалежно від нього в абхазькій замість гака {{sm|Ҧ}} {{t|пˣ}} стали використовували лапку, що й дало літері {{sm|Ԥ}} місце в Юнікоді.

[Block.0530]
Name=Вірменська

[Block.0590]
Name=Іврит

[Block.0600]
Name=Арабська

[Block.0700]
Name=Сирійська

[Block.0750]
Name=Арабська додаткова
Text=Літери для мов Африки, Пакістану та ранньої перської.

[Block.0780]
Name=Тана

[Block.07C0]
Name=Нко

[Block.0800]
Name=Самаритянська

[Block.0840]
Name=Мандейська

[Block.0860]
Name=Сирійська додаткова
Text=Незвичайний запис мови [[ps:Mlym|малая́лам]] сирійськими літерами, що зветься '''суріані''' або '''каршоні'''. Використовувалась індійськими християнами до XIX{{_}}століття.

[Block.0870]
Text=Символи з коментарів до Корану. Також боснійська (запис сербохорватської арабськими літерами), пегон (запис індонезійських мов арабськими літерами), єгипетський піастр (валюта до 1834) і єгипетський фунт (сучасна валюта).\n\nУ 2021 [[pt:bmp|базова площина]] була майже повна, і можна спитати: чому вони кодують такі рідкі символи? Юнікод заздалегідь відводить суперблоки з написанням справа ліворуч, і діапазон 0590…08FF вже таким був.

[Block.08A0]
Text=Додаткові арабські літери для [[ps:Rohg|рохінджа]] ''(М’янма)'', білоруської, татарської, башкірської, арві ''(Індія, Шрі-Ланка)'', шахмукхі ''([[ps:Guru|пенджабської]])'', хіндко ''(Пакістан)'' та африканських мов (зокрема, берберської). Також знаки коментарів до Корану.

[Block.0900]
Name=Деванáґарі

[Block.0980]
Name=Бенгальська

[Block.0A00]
Name=Ґурмукхі

[Block.0A80]
Name=Гуджараті

[Block.0B00]
Name=Орíя

[Block.0B80]
Name=Тамільська

[Block.0C00]
Name=Тéлуґу

[Block.0C80]
Name=Кáннада

[Block.0D00]
Name=Малая́лам

[Block.0D80]
Name=Сингальська

[Block.0E00]
Name=Тайська

[Block.0E80]
Name=Лаоська

[Block.0F00]
Name=Тибетська

[Block.1000]
Name=Бірманська

[Block.10A0]
Name=Грузинська

[Block.1100]
Name=Хангиль — чамо
Text=У хангилі (корейському алфавіті) всього 51 літера ''(чамо)''. Блок набагато більше: одна й та ж літера на початку і кінці складу кодується різними символами, до того ж у блоці багато застарілих чамо.\n\nЧхосон{{-}}початкові літери, чунсон{{-}}середні, чонсон{{-}}кінцеві. Блок влаштований дуже просто: між першою і  середньою літерою, а також між середньою і кінцевою від’ємна відстань, і дві-три літери, написані разом, автоматично перетворюються на склад.

[Block.1200]
Name=Ефіопська (ґéез)

[Block.1380]
Name=Ефіопська додаткова
Text=Літери мови себат-бет {{nspk|sgw}}, а також мітки тонів.

[Block.13A0]
Name=Черокі

[Block.1400]
Name=Канадська складова

[Block.1680]
Name=Огамічна

[Block.16A0]
Name=Руни

[Block.1700]
Name=Тагальська (байбаїн)

[Block.1720]
Name=Хануноо

[Block.1740]
Name=Бухід

[Block.1760]
Name=Таґбанва

[Block.1780]
Name=Кхмерська

[Block.1800]
Name=Монгольська

[Block.18B0]
Name=Канадська складова розширена
Text=Літери для крі, оджибве ''(алгонкінської)'', керієр, дене ''(атабаскських)''.

[Block.1900]
Name=Лімбу

[Block.1950]
Name=Тай-ниа (тай-ле)

[Block.1980]
Name=Нове письмо ли

[Block.19E0]
Name=Кхмерські символи
Text=Перший символ блока {{sm|᧠}}{{-}}назва восьмого місяця у буддійському сонячно-місячному календарі (по-кхмерськи ''asat'' або ''băthámsath'', санскрит ''ашадха'', припадає на червень-липень). Щоб не{{_}}відставати від зміни пор року, цей місяць повторюється двічі кожні два-три роки. Умляут 17D3 {{sm|◌៓}} деякий час був [[pt:deprecated|заборонений]] на користь даного символа, та й в Юнікоді{{_}}16 все ще не{{_}}рекомендується.\n\nІнші символи{{-}}назви місячних днів від повного до нового місяця та назад.

[Block.1A00]
Name=Бугійська (лонтара)

[Block.1A20]
Name=Ланна (тай-тхам)

[Block.1AB0]
Name=Діакритичні мітки розширені
Text=Використовуються в німецькій та шотландській діалектології.

[Block.1B00]
Name=Балійська

[Block.1B80]
Name=Сунданська

[Block.1BC0]
Name=Батакська

[Block.1C00]
Name=Лепча

[Block.1C50]
Name=Ол-чикі

[Block.1C80]
Text=Варіанти кириличних літер з друкованих церковних книг: від Біблії Франциска Скорини (Прага, 1519, ще до Федорова) до Києво-Печерського Типікона (1893).\n\nЛігатура ТЬ{{-}}з нового (2013) алфавіту ханти ''(Роcія, 9500 чоловік на 2010)''.

[Block.1C90]
Name=Грузинська розширена
Text=''Мтаврулі''{{-}}верхній регістр стандартного грузинського письма ''мхедрулі''. Великі літери з [[pk:10A0|головного блока]] звуться ''асомтаврулі'' і вважаються застарілими.\n\nМтаврулі використовується у виділенні та заголовках, і довгий час вважався варіантом шрифта. Але дослідники знайшли документи XIX та XX{{_}}століття, де мхедрулі та мтаврулі змішувалися. До того ж грузинські шрифти ходять парами{{-}}мхедрулі та мтаврулі, що ускладнює повсякденну роботу і знижує виразність грузинського тексту, якщо зміна шрифтів неможлива. Майклу Еверсону, типографу з Консорціуму, прислали переклад «Аліси у Дивокраї» у 8-бітному кодуванні, де «ВИПИЙ МЕНЕ» було набрано мтаврулі.\n\nТепер Юнікод дивиться на мхедрулі і мтаврулі як на великі та малі, тільки з іншими правилами вжитку{{-}}виділяється усе слово. Подвійна риска знизу, ледве помітно виведена на іконці{{,-}}редакторська поміта, що означає велику літеру.

[Block.1CC0]
Name=Сунданська додаткова
Text=Історичні розділові знаки для сунданської.

[Block.1CD0]
Name=Ведичні символи
Text=Символи з Вед, що застосовуються в [[ps:Deva|деванáґарі]] та інших індійських писемностях. Вимова тих часів сильно відрізнялася від сучасної, і в основному це фонетичні знаки.\n\nЧастина символів відрізняється формою від писемності до писемності. 1CF5 у деванаґарі схожий на піщаний годинник, у бенгальській на хрест. 1CF6 у деванаґарі схожий на кратку від Й, у бенгальській{{-}}на пряму чи перевернуту малу омегу ω. Символ у вигляді прямої та перевернутої омеги, що деякий час існував у Юнікоді, частіше зустрічається у дослідників, ніж у первинних джерелах.

[Block.1D00]
Name=Фонетичні розширення
Text=Символи Уральського фонетичного алфавіту, фонетики давньоірландських мов, Оксфордського словника англійської мови, фонетики індіанських і російської.

[Block.1D80]
Name=Фонетичні розширення додаткові
Text=Спеціалізовані та застарілі форми Міжнародного фонетичного алфавіту.

[Block.1DC0]
Name=Діакритичні мітки додаткові
Text=Символи Уральського фонетичного алфавіту, середньовічних скорочень та Teuthonista (системи запису німецьких діалектів).

[Block.1E00]
Name=Латинка розширена додаткова
Text=[[pt:precomposed|Монолітні]] символи з різними мітками. Дев’яносто з цих символів в’єтнамські, біля десятку{{-}}середньовічні, у тому числі великий есцет '''ẞ'''.

[Block.1F00]
Name=Грецька розширена
Text=Політонічна фонетика, що існувала в деяких діалектах давньогрецької:\n* дасíя{{-}}густий придих (додавання ''h'')\n* псилí{{-}}тонкий придих (відсутність цього ''h'')\n* підрядкова йота{{-}}дифтонг з i;\n* оксíя{{-}}високий/висхідний тон;\n* варíя{{-}}низький/нисхідний тон;\n* тильда{{-}}зміна тону в одному складі;\n* кратка{{-}}скорочений звук, якщо такий не{{_}}передається алфавітом, на відміну від ε/η та ο/ω;\n* риска{{-}}довгий звук;\n* дієрезис{{-}}роздільне читання звуків.\n\nДодані на початку нашої ери, прибрані тільки у 1982, коли настільки складної фонетики багато століть не{{_}}було.

[Block.2000]
Name=Розділові знаки
Text=Пунктуація (лат. ''punctum'' «крапка»){{-}}система знаків, що підкреслюють синтаксис та інтонацію мовлення, а також правила постанови цих знаків у тексті.\n\nОчевидно, основні розділові знаки (крапка, кома, двокрапка…) закодовані у [[pt:ascii|ASCII]] та [[pt:latin1|латинці-1]]. А в блоці розділових знаків знаходяться так звані ''типографські знаки'', щоб красиво оформити текст.

[Block.2070]
Name=Верхні та нижні індекси
Text=Блок містить надрядкові та підрядкові літери, знаки та цифри, що застосовуються в математиці та фонетиці.\n\nЩе до розповсюдження інтернету виявилося: бездумне копіювання тексту може призвести до того, що число Авогадро «дорівнює» 6,022·1023. Система (текстовий файл, інтернет-форум) може взагалі не{{_}}підтримувати індексів, і не{{_}}варто примушувати людей переходити на більш складні системи заради такої дрібниці, або імітувати на кшталт «6,022e23» або «6,022·10^23».\n\nДо того ж намальовані типографом індекси зазвичай більш якісні, аніж синтезовані редактором документів.\n\nБагато важливих індексів є в інших місцях: наприклад, транспонування матриці Aᵀ{{-}}в блоці [[pk:1D40|фонетичних розширень]].

[Block.20A0]
Name=Валютні символи
Text=Символи валют діляться на дві чіткі категорії. Одна група виникла у XVII–XIX{{_}}столітті з розвитком ділової мови: долар {{sm|$}}, фунт {{sm|£}}, [[ps:Taml|тамільський]] знак рупії {{sm|௹}}. Інша{{-}}прийнята державою з кінця XX{{_}}століття: євро {{sm|€}}, гривня {{sm|₴}}, рубль {{sm|₽}}, рупія {{sm|₹}}.\n\nРозраховуючи, що символ російського рубля колись приймуть, компанія «Паратайп» у 2009 році забила ним весь залишок блока. Шрифти сімейства PT виявились гарними і розповсюдилися по інтернету. Так що не{{_}}дивуйтесь, якщо новий символ 2021 року «підтримується» знаком ₽.

[Block.20D0]
Name=Діакритичні мітки для символів
Text=Практично всі з цих символів нормально пріцюють, якщо в шрифті є відповідна [[pt:ligature|лігатура]]{{-}}наприклад, {{sm| 1⃣}}. Зразки усіх символів, окрім трьох, довелося збирати у редакторі шрифтів.

[Block.2100]
Name=Буквоподібні символи
Text=Математичні, технічні та ділові символи буквеного походження.\n\nАжурний шрифт {{sm|ℕℤℚℝℂ}} походить з жирного, записаного крейдою на дошці. Розповсюдився він зі знаменитим підручником з комплексного аналізу 1965{{_}}року Ґаннінга та Россі.\n\nСимвол {{sm|ℵ}} для потужності множин запропонований Г.{{_}}Кантором.

[Block.2150]
Name=Числові форми
Text=Монолітні звичайні дроби та римські цифри. Дріб {{sm|↉}} використовується у бейсболі, {{sm|↊}} та {{sm|↋}}{{-}}у дванадцятковій системі числення.\n\nЩе три дроби закодовані в [[pt:latin1|латинці-1]].

[Block.2190]
Name=Стрілки
Text=Стрілки{{-}}символи, що нагадують стрілу та вказують напрямок. Ось небагато прикладів використання стрілок:\n* для маркування клавіш;\n* на дорожніх знаках, транспортних схемах;\n* в математиці{{-}}відображення, наслідок, границя, вектор, монотонність;\n* у хімії{{-}}реакція, що йде в одну чи обидві сторони, виділяється газ, випадає осад.

[Block.2200]
Name=Математичні знаки
Text=Найпростіші математичні знаки: математичні операції, порівняння, інтеграли, теорія множин. Система математичних позначень складалась століттями і відрізняється для різних країн, галузей математики і навіть математичних шкіл. Наприклад, плюс у колі {{smfunky|⊕}} може означати виключне АБО в формальній логіці та машинне додавання в чисельних методах. Для рівності за означенням використовують {{sm|≔}}, {{sm|≝}}, {{sm|≡}}.

[Block.2300]
Name=Технічні різні
Text=Символи, що застосовуються в кресленні, електроніці, програмуванні, стоматології, поезії, хімії, оптиці, інтерфейсах користувача.\n\nТакож символи, що використовуються в системах комп’ютерної математики на кшталт MathType (він же ''Microsoft Equation'') та TᴇX (читається «тех») для створення багатоповерхових дужок.

[Block.2400]
Name=Зображення керуючих
Text=Самі по собі [[pt:control|керуючі]] символи не{{_}}мають ніякого графічного представлення. У цьому блоці зібрані умовні знаки, якими зображують керуючі символи. У першу чергу нам важливий символ {{sm|␣}}, що зображує [[pt:space|пропуск]].\n\nДекілька зображень керуючих символів є і в інших блоках: {{sm|↵←⌫}}.

[Block.2440]
Name=Оптичне розпізнавання символів
Text=Оптичне та магнітне розпізнавання символів слугує для автоматичного введення документів, у першу чергу паспортів, банківських чеків, транспортних квитків. На відміну від штрих-кодів, одні й ті ж символи розпізнаються людьми і машинами, що виключає фальсифікацію. Обидві технології використовують спеціальні моноширинні шрифти. Ці шрифти (іноді в декілька зміненому вигляді) широко зустрічаються у фільмах та іграх жанру «кіберпанк».\n\nУ 1956 США продемонстрували розпізнавання символів на магнітному чорнилі (MICR). Система розуміє десять цифр та чотири спеціальних символи, що задають зміст поля. Магнітне розпізнавання працює значно надійніше оптичного. Якщо бачите квадратний шрифт, де частина вертикальних штрихів товста (наприклад, на коробці приставки ''Magnavox Odyssey''){{-}}це стилізация MICR.\n\nУ 1968 в США зробили першу працюючу технологію оптичного розпізнавання{{-}}OCR-A. Розуміє весь [[ps:Latn|латинський]] алфавіт з малими літерами. Для розділення полів використовуються спеціальні символи: гачок, стілець, вилка, пряжка і метелик. Шрифт зустрічається у фільмах «13 годин: Таємні воїни Бенгазі», «Чорний список», «Удавальник», «Електронні жучки» та інших.\n\nШрифтонезалежне оптичне розпізнавання з’явилося лише у 1990-і. Воно використовується для оцифрування книг, обробки анкет і значно менш надійне. Тому закордонний паспорт  з машиночитаємою сторінкою, що написана шрифтом OCR-B{{,-}}не{{_}}анахронізм.

[Block.2460]
Name=Обрамлені літери та цифри
Text=За даними англійської Вікіпедії, ці символи в основному призначені для списків{{-}}«наполовину маркованих, наполовину нумерованих». {{em|Ⓜ}} використовується як [[pt:emoji|емодзі]] для метро.

[Block.2500]
Name=Малювання рамок
Text=Елементи [[pt:pseudographics|псевдографіки]] для малювання рамок. Як і будь-яка псевдографіка, частіше за все використовується у моноширинних шрифтах.\n\nВ [[po:Ibm|IBM]]-сумісних ПК були два різновиди ліній{{-}}одиночна та подвійна. Юнікод додає до них товсту, пунктирну і товсту пунктирну.\n\nУ комп’ютері ''[[po:BbcMaster]]'' є заокруглені кутки.

[Block.2580]
Name=Блочні елементи
Text=Елементи [[pt:pseudographics|псевдографіки]] для суцільної заливки. Як і будь-яка псевдографіка, частіше за все використовується в моноширинних шрифтах. В пропорційних шрифтах половинне заповнення {{sm|▀}}, растрове заповнення {{sm|░}} та інші символі з IBM зазвичай витягнені по вертикалі, а чвертна заливка з ZX{{_}}Spectrum {{sm|▚}}{{-}}квадратна. В даному{{-}}це відкритий шрифт DejaVu, кинутий у 2016{{-}}все вірно.\n\nУ псевдографіки зазвичай відсутній міжсимвольний інтервал.\n\nНизка псевдографічних символів зі старих комп’ютерів{{-}}наприклад, 2×3 блоки{{-}}тут відсутня та [[pk:1FB00|додана]] тільки у 2020.

[Block.25A0]
Name=Геометричні фігури
Text=Геометричні фігури використовуються для маркування кнопок, грубого малювання інтерфейсів користувача. Наприклад, чотири кнопки ''Sony Playstation'' {{sm|🞩○△□}}{{-}}три з них взяті з цього блоку. Символ {{sm|◌}} використовується в Юнікоді для маркування [[pt:combining|комбінуючих]] знаків.

[Block.2600]
Name=Символи різні
Text=У цьому розділі є [[pt:emoji|емодзі]], знаки з астрономії, астрології, настільних ігор, східної езотерики, релігії, політики і просто для прикрашення друкованого тексту. Багато символів взято з японського кодування ARIB STD B24, що слугує для передачі новин, погоди, інформації про дорожні затори через цифрове телебачення.

[Block.2700]
Name=Візерунки
Text=Знаменита докомп’ютерна бібліотека друкованих візерунків{{-}}''візерунки Германа Цапфа'' (''Zapf dingbats'', 1977). Активно поширювалась у вигляді PostScript-шрифтів, гарантовано існує у будь-якому переглядачі PDF. Блок містить кілька VS16-[[pt:emoji|емодзі]].\n\nТільки декілька нових емодзі не{{_}}входять до цієї бібліотеки: вони були додані у версії 6.0 або пізніше, та не{{_}}VS16.

[Block.27C0]
Text=Декілька символів, що використовуються в геометрії, формальній логіці, верифікації програм, теорії баз даних та інших розділах математики. Також західний символ ділення стовпчиком.

[Block.27F0]
Text=Шістнадцять різних математичних і технічних стрілок, здебільшого кругові та подовжені.

[Block.2800]
Name=Шрифт Брайля

[Block.2900]
Text=Схрещені стрілки з теорії вузлів, гарпуни, викривлені стрілки та інші символи.

[Block.2980]
Text=Різні математичні символи: дужки, кути, порожні множини, «скриньки з вусами»…

[Block.2A00]
Name=Математичні знаки додаткові
Text=Символи, що використовуються в математичному аналізі, функціях комплексного змінного, Z-нотації, теорії баз даних, теорії керування, формальній логіці та інших розділах математики.

[Block.2B00]
Name=Символи та стрілки різні
Text=Стрілки різного призначення, геометричні фігури, символі зі шрифтів ''Wingdings'' та ''Webdings'', японські телевізійні символи, астрологічні символи, зірки оцінок, шахові коментарі.\n\n''Hellschreiber pause symbol'' використовувався у німецьких телеграфних апаратах.

[Block.2C00]
Name=Глаголиця

[Block.2C60]
Text=Символи різних малих мов: мелпа та ніі ''(Папуа{{-}}Нова Гвінея)'', шона ''(Зімбабве)'', уйгурської та інших. Також сім літер уральського фонетичного алфавіту, і клавдієва літера Ⱶ, що означала те ж саме, що сучасний Y, але розрахована під друк існуючими трафаретами.

[Block.2C80]
Name=Коптська

[Block.2D00]
Name=Грузинська додаткова
Text=Застарілий [[pt:minuscule|мінускульний]] грузинський шрифт ''нусхурі''. Літери нахилені вправо та дуже кутасті. Буквиці при цьому оформлювали шрифтом ''асомтаврулі'' з основного блока.\n\nЩе у 2000 департамент інформатизації Грузії та католикóс (голова грузинської церкви) просили закодувати нусхурі, і Консорціум відкликнувся.

[Block.2D30]
Name=Тифінаг (берберська)

[Block.2D80]
Name=Ефіопська розширена
Text=Ефіопське письмо для мов:\n* мекан: кір-абайська сім’я, {{nspk1|mym}}, з 2009 перейшов на [[ps:Latn|латинку]];\n* білін: кушитська сім’я, {{nspk1|byn}}, з 1990-х повністю на латинці;\n* бенч: омотська сім’я, {{nspk1|bcq}}, з 2008 на латинці;\n* себат-бет: ефіосемітська гілка, {{nspk1|sgw}}.

[Block.2DE0]
Text=Комбінуючі кирилічні літери з церковнослов’янської.

[Block.2E00]
Name=Розділові знаки додаткові
Text=Спеціалізовані розділові знаки: текстологія Нового Заповіту, символи з давньогрецьких папірусів, старовинна пунктуація, німецькі словникові помітки, символи з Типікону (статуту православної служби XV{{_}}століття) та багато іншого.

[Block.2E80]
Name=ККЯ ключі додаткові
Text=Альтернативні форми ключів Кансі, що застосовуються у заголовках словників.

[Block.2F00]
Name=Ключі Кансі
Text=Ви запитаєте: а як знайти потрібний ієрогліф у словнику, якщо нема вимови? Для цього знаходять в ієрогліфі так званий ''ключ''{{-}}лінію чи їх комбінацію.\n\nСловник китайської мови Кансі складений 1710–1716 за наказом імператора Кансі та містить {{n|49030}} позицій. Вважався стандартним аж до кінця XIX{{_}}століття. У 1831 виправили {{n|2500}} помилок, викликаних спішкою початкових упорядників.\n\nСистему «алфавітної» розстановки ієрогліфів з 214 ключів придумали ще у 1615, але саме словник Кансі зробив її стандартом.

[Block.2FF0]
Name=Символи структури ієрогліфів
Text=У Юнікоді є механізм опису незакодованого [[ps:Hani|ієрогліфа ККЯ]]. А для цього важливо вказати, на які частини він розбитий та що у кожній. Для першого і призначений даний блок.\n\nУсі символи видимі, рендерери зазвичай не{{_}}відтворюють вигляд ієрогліфа. Чжуанський символ U+2DA21 {{smb|𭨡}} можна описати як {{sm|⿰書史}}. У Юнікоді{{_}}15.1 блок заповнений, і навіть один символ виділений у [[pk:31C0|лініях ККЯ]].

[Block.3000]
Name=ККЯ символи та розділові знаки
Text=Розділові знаки та інші символи, що застосовуються у [[pt:cjk|ККЯ]]:\n* [[pt:space|Пропуск]] шириною у ієрогліф.\n* У ККЯ не{{_}}прийнято один ієрогліф писати двічі підряд, а якщо доводиться{{-}}використовується знак повтору, різний для горизонтального і вертикального письма, ієрогліфів і кани. (Китайці в друкованій літературі вже повторюють, але на письмі все ще користуються знаком повтору.)\n* Декілька японських емблем.\n* Японські дужки та лапки.\n* Знак «те ж» —//—, широко вживаний і в наших переліках{{-}}тільки в ієрогліфічному варіанті.\n\nІндикатор варіації ієрогліфа 303E не{{_}}має спеціального змісту у Юнікоді, та був закодований для сумісності з китайським двобайтовим кодуванням GBK.

[Block.3040]
Name=Хірáґана

[Block.30A0]
Name=Катáкана

[Block.3100]
Name=Бопомофо (чжуїнь)

[Block.3130]
Name=Хангиль — сумісні чамо
Text=Символи сумісності з корейським кодуванням KS{{_}}X{{_}}1001.

[Block.3190]
Name=Камбун (підказки до давньояпонських ієрогліфів)
Text=Словом «камбун» (''ханьське письмо'') звали письмову мову середньовічної Японії, засновану на [[ps:Hani|китайській]]. Китайці кажуть «підмет-присудок-додаток», а японці{{-}}«підмет-додаток-присудок», так що текст читався не{{_}}по порядку, і доводилось писати значки ''каеритен''. Ці значки зазвичай менші за ієрогліфи.\n\nОкрім каеритену, у камбуні були і інші значки: відмінювання слів, розділові знаки, японське читання ієрогліфа…\n\nУ модернізацію Мейдзі (кінець XIX{{_}}століття) камбун скасували. Камбун вчать у сучасних японських школах, але нових текстів на ньому не{{_}}пишуть.\n\nУ данному блоці закодований один значок для читання разом та власних імен (вертикальна риска), та 15 значків порядку.

[Block.31A0]
Name=Бопомофо (чжуїнь) розширений
Text=Фонетичні символи для мов: південномінської (міньнань), хакка, хмонгських та кантонської.

[Block.31C0]
Name=Лінії ККЯ
Text=Ієрогліфи [[pt:cjk|ККЯ]] складаються з основних восьми елементів:\n\n* крапки D;\n* гачка G;\n* горизонтальної H;\n* відкидної лінії ліворуч N;\n* відкидної лінії праворуч P;\n* вертикальної S;\n* висхідної T;\n* зігнутої відкидної W.\n\nЗ додаткових елементів{{-}}пряма ділянка B, коло Q, нахил X, злам Z. Для кожної лінії кодифіковано, в якому напрямку її писати.\n\nУсі назви китайські: наприклад, B від ''biǎn{{-}}плаский''.

[Block.31F0]
Name=Катакана — фонетичні розширення
Text=Символи катáкани для передачі звуків айнської мови.

[Block.3200]
Name=Обрамлені літери та місяці ККЯ
Text=[[ps:Kana|Катáкана]], [[ps:Hang|хангиль]] та [[ps:Hani|ієрогліфи]] у дужкаі і колах.\n\nТакож кілька символів, яким місце в інших блоках: скорочення одиниць виміру, цифри 21…50 у колах, знаки обмеження швидкості (10…80 у колі і квадраті).\n\nУ 2019 додався знак ''Рейва''{{-}}час правління нового японського імператора Нарухіто.

[Block.3300]
Name=ККЯ символи сумісності
Text=Символи для забезпечення сумісності з кодуваннями [[pt:cjk|ККЯ]]. Різні японські скорочення (квартира, альфа, ампер, ар…), телеграфні символи, ери правління японських імператорів, вписані у квадрати ККЯ одиниці виміру.

[Block.3400]
Text=6582 рідких [[ps:Hani|китайських ієрогліфи]]. У 2020 додали ще 10, заповнивши блок до кінця.\n\nТак, перший з ієрогліфів значить «гора, пагорб, могила», і зараз замінений символом {{sm|丘}}. Другий{{-}}застарілий ієрогліф, що означає в різних джерелах «лизати», «циновка», «бамбукові піхви», «неосвітлений».

[Block.4DC0]
Name=Гексаграми Ї цзін (Книги змін)
Text=Книга змін (Ї цзін){{-}}китайський езотеричний трактат, написаний різними поколіннями людей. Найстаріша його частина написана біля 700{{bc}} та описує знамениту методику клеромантії (гадання на випадкових числах). Потрібно розіграти гексаграму та прочитати її значення.\n\nВідомо, що для гадання використовували пучок з 50 паличок, традиційно стебел деревію, яле як саме{{-}}невідомо. Методи з киданням монет з’явилися пізніше, а сучасне гадання на паличках{{-}}реконструкція.\n\nГексаграми закодовані у тому ж порядку, що й у книзі: додаємо до номеру 1…64 зміщення 4DBF₁₆=19903₁₀ і одержуємо її код у Юнікоді.\n\nУ Китаї також був філософ Ї Цзін, ніяк з книгою не{{_}}пов’язаний.

[Block.4E00]
Name=ККЯ ієрогліфи

[Block.A000]
Name=Ї — склади

[Block.A490]
Name=Ї — ключі
Text=Ключі для алфавітного сортування словників мови '''[[ps:Yiii|ї]]'''.

[Block.A4D0]
Name=Лісу (алфавіт Фрейзера)

[Block.A500]
Name=Ваї

[Block.A640]
Text=Старо- та церковнослов’янська, дореволюційна абхазька (кирилиця Услара, 1862), знаки інтонації для литовської діалектології.\n\nРідка [[pt:ligature|лігатура]] «мультиокулярна О» вживається тільки у церковному епітеті «багат{{funky|ꙮ}}кий». В Юнікоді{{_}}15 сім «очей» замінені десятьма{{-}}складно порахувати, скільки їх у рукописах, але ближче до десяти.

[Block.A6A0]
Name=Бамум

[Block.A700]
Name=Модифікуючі символи тону
Text=Символи Міжнародного фонетичного алфавіту, що застосовуються у китайському, чинантекському ''(індіанці Мексики)'' і африканських мовах для вказання тону{{-}}зміни висоти звуку у границях однієї фонеми.\n\nСимволи {{sm|꜀꜁}} та інші використовуються у етимологічному аналізі китайських тонів.\n\n{{sm|꜈꜉}} та інші{{-}}для прямого задання висоти звуку та ''тонового сандхі''. (''Сандхі''{{-}}санскритське поняття, що означає зміну звуку в залежності від сусідніх звуків. Наприклад, українське '''з'''’їсти/'''с'''палити{{-}}правда, це сандхі не{{_}}тонове, в українській нема тонів.)\n\n{{sm|ꜗꜘꜙꜚ}} застосовуються у чинантекському.\n\nСтрілки застосовуються для ''тонових кроків'' (у наступному складі тон вище, ніж у попередньому). Знаки оклику{{-}}частий сурогат, що вживався до широкої підтримки МФА у шрифтах.

[Block.A720]
Text=Літери, що застосовуються в Уральському фонетичному алфавіті, при вивченні давніх мов, додаткові літери алфавіту мая, що вживалися у колоніальний період, та інші.

[Block.A800]
Name=Силхеті-наґарі

[Block.A830]
Name=Загальноіндійські числові символи
Text=Такі знаки присутні у джерелах XVI{{_}}століття, і застосовуються до сьогоднішніх днів у Північній Індії, Пакістані та Непалі для запису дробів: наприклад, розміру, ваги або ціни.

[Block.A840]
Name=Монгольське квадратне (Пагба-лами)

[Block.A880]
Name=Саураштра

[Block.A8E0]
Name=Деванáґарі розширений
Text=Розспіви з Самаведи (книги релігійних пісень), варіанти знака чандрабінду (носова голосна), редакторські помітки, релігійні символи, голосна «ай» для дрібних неписьмових мов Індії, придумана європейцями.

[Block.A900]
Name=Кая-лі

[Block.A930]
Name=Реджанг

[Block.A960]
Name=Хангиль — розширені чамо A
Text=Початкові ''(чхосон)'' старі приголосні літери корейської мови. За їх допомогою можна динамічно будувати склади, яких нема у сучасній корейській{{-}}а значить, нема у [[pt:precomposed|монолітному]] вигляді.

[Block.A980]
Name=Яванська

[Block.A9E0]
Text=Літери і цифри для мов палі ''(літургічна у буддизмі)'' та червоних тай ''(М’янма, 100{{_}}тис. на 2010)''.

[Block.AA00]
Name=Чамська

[Block.AA60]
Text=Літери для мов кхамті ''(М’янма, Індія, 13{{_}}тис. на 2007)'' та тай-айтонської ''(Ассам, 1500 на 2006)''.

[Block.AA80]
Name=Тай-в’єт

[Block.AAE0]
Name=Маніпурі — розширення
Text=Застарілі символи з мови маніпурі, у тому числі [[pt:virama|вірама]] для складання старих [[pt:ligature|лігатур]].

[Block.AB00]
Name=Ефіопська розширена A
Text=Літери для мов:\n* гамо-гофа-дауро: три народи, одна мова, {{nspk1|gof}};\n* баскето: {{nspk1|bst}};\n* гумуз: {{nspk1|guk}}, з 2007 на [[ps:Latn|латинці]].

[Block.AB30]
Text=Літери, вживані у германській та шотландській діалектології, транскрипції індіанських та сино-тибетських мов, а також у латинському записі якутської (алфавіт Новгородова, 1920–1929).

[Block.AB70]
Name=Черокі додатковий
Text=У цьому блоці знаходяться малі літери писемності черокі, окрім шести, закодованих в основному блоці.

[Block.ABC0]
Name=Маніпурі (мейтей-маєк)

[Block.AC00]
Name=Хангиль — склади
Text=[[pt:precomposed|Монолітні]] склади хангилю, здебільшого для сумісності зі старими кодуваннями.\n\nДодання корейської до Юнікоду супроводжувалось великими складнощами. У Юнікоді{{_}}1.0 блок був на місці 3400…3D2D (зараз там [[ps:Hani|китайські ієрогліфи]]). У Юнікоді{{_}}2.0 (1996) блок поставили на остаточне місце, вважаючи, що корейського юнікодного тексту ще мало. Цей випадок навіть обізвали «великий корейський безлад». У відповідь Юнікод випустив головну гарантію [[pt:stability|стабільності]]: більше жоден символ не{{_}}зсунеться і не{{_}}зникне.

[Block.D7B0]
Name=Хангиль — розширені чамо B
Text=Середні та кінцеві ''(чунсон та чонсон)'' старі літери корейської мови. За їх допомогою можна динамічно будувати склади, яких нема у сучасній корейській{{-}}а значить, нема у [[pt:precomposed|монолітному]] вигляді.

[Block.F900]
Name=ККЯ сумісні ієрогліфи
Text=Блок містить [[ps:Hani|китайські ієрогліфи]], які присутні в інших кодуваннях декілька разів, щоб не{{_}}втрачати інформацію при круговому [[pt:convertibility|перетворенні]]. У них жорстко задане зображення. Втім зустрічаються і звичайні [[pt:unification|уніфіковані]]{{-}}наприклад, FA0E і 0F, 11, 13, 14…

[Block.FB00]
Name=Алфавітні форми написання
Text=Стандартні [[pt:ligature|лігатури]] для [[ps:Latn|латинки]], [[ps:Armn|вірменської]] та [[ps:Hebr|івриту]].

[Block.FB50]
Name=Арабські форми написання A
Text={{ArabPres1}}\n\n32 позиції FDDx та FDEx [[pt:noncharacter|викинуті]].\n\nТакож містить [[pt:spacing|протяжні]] оголоси.\n\n{{ArabPres2}}

[Block.FE00]
Name=Селектори написання
Text=Частіше за все (наприклад, у браузерах) той чи інший варіант написання символа вмикають, обираючи інший шрифт або вмикаючи функції OpenType. Юнікод дозволяє це ще одним методом: створенням лігатур з символа і селектора.\n\n[[ps:Latn|Латинка]], [[ps:Mymr|бірманська]] і ще кілька писемностей використовують VS1. [[ps:Hani|Китайські ієрогліфи]] використовують VS1…VS3. [[pt:emoji|Емодзі]] можна зробити кольоровими (VS16) та текстовими (VS15).

[Block.FE10]
Name=Вертикальні форми
Text=[[ps:Hani|Китайська мова]] початково писалася стовпцями справа наліво, і зараз так пишуть в художніх цілях: вірші, листівки, вивіски.\n\nБлок кодує символи з китайського кодування GB{{_}}18030 (2000), призначені для вертикального письма.

[Block.FE20]
Name=Комбінуючі напівзнаки
Text=Частини діакритичних знаків, що охоплюють кілька символів. Наприклад, можна накрити три літери {{sm|a︤c︦e︥}} однією рискою. У більшості шрифтів реалізовані погано, і автор «Юнікодії» умисне підібрав три вдалих символи. А ось церковнослов’янське скорочення {{sm|Х︮с︯}} виглядає погано.

[Block.FE30]
Name=ККЯ сумісні форми
Text=Символи для вертикального письма [[pt:cjk|ККЯ]], здебільшого для сумісності зі старими кодуваннями. Зокрема, з китайським кодуванням CNS{{_}}11643{{-}}звідси назва у Юнікоді{{_}}1.0, ''CNS 11643 Compatibility''.

[Block.FE50]
Name=Малі форми розділових знаків
Text=Зменшені розділові знаки для сумісності з китайським кодуванням CNS{{_}}11643.

[Block.FE70]
Name=Арабські форми написання B
Text={{ArabPres1}}\n\nМістить символ FEFF «[[pt:bom|мітка порядку байтів]]».\n\n{{ArabPres2}}

[Block.FF00]
Name=Напівширинні та повноширинні форми
Text=У ККЯ ієрогліф традиційно займає клітину сітки, а європейська літера{{-}}половину клитіни. Звідси незвичайне написання тексту на китайських товарах з погано підібраними шрифтами: так, в інтернеті нашуміли устілки «Атлетизм».\n\nУ цьому блоці зібрані «неправильні» символи, що займають половину клитини замість цілої та навпаки.

[Block.FFF0]
Name=Спецсимволи
Text=Короткий блок у кінці [[pt:bmp|базової площини]]. З 14 символів (два [[pt:noncharacter|викинуті]]) виділені тільки п’ять: три символа міжрядкових поміток, символ підстановки у складеному документі («тут повинний бути малюнок») і знак невдалого зчитування.\n\nЗ останнім, {{sm|�}}, ми частіше за все і стикаємося{{-}}він означає, що «крокозябра» з’явилася не{{_}}через відсутність чимвола у шрифті, а через невдале розкодування. Звичайно{{-}}текст у однобайтовому кодуванні спробувало прочитати як [[pt:utf8|UTF-8]].

[Block.10000]
Name=Лінійне письмо Б — склади

[Block.10080]
Name=Лінійне письмо Б — ієрогліфи

[Block.10100]
Name=Егейські цифри
Text=Дуже проста десяткова система числення, що використовувалася мінойською та крито-мікенською цивілізаціями. Помічена у лінійному письмі [[ps:Lina|А]] та [[ps:Linb|Б]]. У [[ps:Cprt|кіпрському]] письмі знайдена єдина табличка з числом «100».

[Block.10140]
Name=Давньогрецькі цифри
Text=Аттична система числення була [[pt:acrophonic|акрофонічною]], тобто цифрами слугували перші літери слів:\n* Ι = 1, ἴος\n* обрізане Π = 5, πέντε\n* Δ = 10, δέκα\n* Η = 100, ηἑκατόν\n* Χ = 1000, χίλιοι\n* Μ = {{n|10000}}, μύριοι\n\nДля цифр 50, 500 і{{_}}т.д. існували символи, що складаються з Π та 10/100/1000.\n\nПізніше аттична система поступилася [[ps:Grek|іонійській]] (Α=1, Β=2, …, Ι=10, Κ=20, …, Ρ=100, Σ=200…), але взаємообмін культур вплинув на етрусків, що й призвело до появи римських цифр.\n\nТакож у цьому блоці знаходяться символи давньогрецьких одиниць виміру.\n\nСлово ''літра'', що так гріє душу українським алкоголікам, дійсно споріднене до ''літра''. У давній Греції ''літра''{{-}}міра маси та монета. У Франції ''літрóн''{{-}}міра об’єму сипких речовин, звідси ''літр''.

[Block.10190]
Name=Давні символи
Text=Римські символи для грошей, мір та ваг. Також грецьке біблійне скорочення «хрест» (рідше «Христос»).

[Block.101D0]
Name=Фестський диск
Text=Фестський диск{{-}}артефакт крито-мінойської (прото-грецької) культури. Диск, зроблений з глини без гончарного круга, знайдений у 1908 на Кіпрі, має діаметр 160{{_}}мм та товщину 20{{_}}мм. Датується 2100–1100{{bc}}, і містить два написи, зроблені по спіралі невідомою писемністю за допомогою штампів. Виставлений у Археологічному музеї Іракліона (Крит).\n\nЗагальноприйнята гіпотеза, що текст читається від краю до центру (справа наліво). Для написання зліва направо багало з символів віддзеркалені: так, в оригіналі ПІШОХІД йде праворуч. Ніхто не{{_}}знає, чи критська це писемність і до якого типу відноситься. У числі незвичайних гіпотез{{-}}підробка художника, який працював на розкопках, перелік володінь критського царя та гра-ходилка.\n\nУ 2002 Фестський диск запропоновано у [[pt:private|Реєстрі штучних писемностей]] на місце E6D0–E6FF; порядок символів той же (за Артуром Евансом, 1905). З появою Фестського диска у справжньому Юнікоді діапазон розформовано. Два символи з Реєстру не{{_}}увійшли до Юнікоду і беруться з латинки: | та ¦. Назви символів{{-}}за Луї Ґодáром (1995).

[Block.10280]
Name=Лікійська

[Block.102A0]
Name=Карійська

[Block.102E0]
Name=Коптські курсивні цифри
Text=Тут слово ''epact'' (грец. ἐπακτός) означає «запозичені», а не{{_}}«епакта» (формули для переводу з сонячного календаря до місячного) або «пасхалія» (формули для розрахунку пасхи). І дійсно, ці цифри, будучи нащадками звичайного [[ps:Copt|коптського]] запису (який, в свою чергу, запозичений з [[ps:Grek|грецької]]), широко використовувалися у копто-арабському світі з X по XIX{{_}}століття; зокрема, в астрономічних таблицях ≈1800. Запис зліва направо.\n\nЧерез таке незвичайне використання ці цифри закодовані окремим блоком, а не{{_}}як варіант коптської.\n\nУ зображеннях символів ви побачите серйозні розбіжності з таблицями Юнікоду: фахівець з давніх писемностей ''Anshuman Pandey'' обвів старі чорнильні символи, а проект ''Google Noto'' спробував повторити лініями постійної ширини.

[Block.10300]
Name=Етруська

[Block.10330]
Name=Готська

[Block.10350]
Name=Пермська давня (анбур)

[Block.10380]
Name=Угаритська

[Block.103A0]
Name=Перська давня

[Block.10400]
Name=Дезеретська (мормонська)

[Block.10450]
Name=Алфавіт Бернарда Шоу

[Block.10480]
Name=Османья (сомалійська)

[Block.104B0]
Name=Осейдж

[Block.10500]
Name=Албанська — Ельбасанське Євангеліє

[Block.10530]
Name=Агванська (Кавказька Албанія)

[Block.10570]
Name=Албанська — віткутьська

[Block.105C0]
Name=Албанська — Тодрі

[Block.10600]
Name=Лінійне письмо А

[Block.10780]
Text=Модифікатор AA використовується у нотації розладів мовлення (VoQS). Інші{{-}}у фонетиці та означають звуки, що вимовляються не{{_}}повністю.

[Block.10800]
Name=Кіпрська складова

[Block.10840]
Name=Імперська арамейська

[Block.10860]
Name=Пальмірська

[Block.10880]
Name=Набатейська

[Block.108E0]
Name=Хатранська (ашшурська)

[Block.10900]
Name=Фінікійська

[Block.10920]
Name=Лідійська (сардійська)

[Block.10940]
Name=Сидетська

[Block.10980]
Name=Мероїтські ієрогліфи

[Block.109A0]
Name=Мероїтський курсив

[Block.10A00]
Name=Кхароштхі

[Block.10A60]
Name=Аравійська давня південна

[Block.10A80]
Name=Аравійська давня північна

[Block.10AC0]
Name=Маніхейська

[Block.10B00]
Name=Авестійська

[Block.10B40]
Name=Парфянська — епіграфічна

[Block.10B60]
Name=Пехлеві — епіграфічне

[Block.10B80]
Name=Пехлеві — псалтирське

[Block.10C00]
Name=Тюркські (орхоно-єнісейські) руни

[Block.10C80]
Name=Угорські (секейські) руни

[Block.10D00]
Name=Ханіфі (рохінджа)

[Block.10D40]
Name=Ґарай

[Block.10E60]
Name=Цифри румі
Text=Цифри, що застосовувалися в арабській Африці з X по XVII{{_}}століття, особливо у Фесі ''(Марокко)''.

[Block.10E80]
Name=Єзидська

[Block.10EC0]
Text=Символи з турецького та лівійського Корану, та з рідких варіацій пегону (запису [[ps:Java|яванської]] арабськими літерами).

[Block.10F00]
Name=Согдійська стара

[Block.10F30]
Name=Согдійська

[Block.10F70]
Name=Уйгурська стара

[Block.10FB0]
Name=Хорезмійська

[Block.10FE0]
Name=Елімайська (еламська)

[Block.11000]
Name=Брахмі

[Block.11080]
Name=Кайтхі

[Block.110D0]
Name=Соранг-сомпенг

[Block.11100]
Name=Чакма

[Block.11150]
Name=Махаджані

[Block.11180]
Name=Шарада

[Block.111E0]
Name=Старі сингальські цифри
Text=Старовинна непозиційна система числення, що вживалася у Шрі-Ланці до початку XIX{{_}}століття.

[Block.11200]
Name=Ходжкі

[Block.11280]
Name=Мултані

[Block.112B0]
Name=Кхудабаді (синдхі)

[Block.11300]
Name=Грантха

[Block.11380]
Name=Тулу-тиґаларі

[Block.11400]
Name=Неварська (прахаліт)

[Block.11480]
Name=Тирхута (мітхілакшар)

[Block.11580]
Name=Сиддхаматрика (сиддхам, бондзі)

[Block.11600]
Name=Моді

[Block.11660]
Name=Монгольська додаткова
Text=Символ «бірга», що проник у монгольську з [[ps:Tibt|тибетської]] та грає роль буквиці. Оскільки монгольська пишеться зверху вниз, а тибетська{{-}}зліва направо, тибетські ''yig-mgo'' використовувати не{{_}}можна.\n\nЮнікод розщедрився не{{_}}на варіанти написання, а на справжні кодові позиції{{-}}правда, не{{_}}в [[pt:bmp|базовій площині]], а в додатковій.\n\nІконка відповідає написанню зверху донизу{{-}}а [[pt:character|гліфи]] у шрифтах повернуті на 90° проти годинникової стрілки.

[Block.11680]
Name=Такрі

[Block.116D0]
Text=Два набори цифр, що набирають популярність серед меншин.

[Block.11700]
Name=Ахом

[Block.11800]
Name=Доґра

[Block.118A0]
Name=Варанг-кшиті

[Block.11900]
Name=Дивес-акуру (давньомальдивська)

[Block.119A0]
Name=Нандинáґарі

[Block.11A00]
Name=Монгольське горизонтально-квадратне (Дзанабáдзара)

[Block.11A50]
Name=Сойомбо

[Block.11AB0]
Name=Канадська складова розширена A
Text=Дванадцять складів інуїтського (ескімоського) народу наттілік (буквально ''«люди тюленя»''), і чотити історичних склади індіанців крі та оджибве.

[Block.11AC0]
Name=Письмо По Чін Хо

[Block.11B00]
Name=Деванáґарі розширений A
Text=Джайнські розділові знаки і [[pt:ligature|лігатури]] для фраз на кшталт «нехай буде воно благословенно».

[Block.11B60]
Name=Шарада додаткова
Text=Оголоси сучасної шаради для кашмірської, запозичені з [[ps:Deva|деванáґарі]]. Щоб отримати початкові літери, ці мітки кріпляться до U+11183 або іншої початкової голосної. Кашмірська зазвичай пишеться [[ps:Arab|арабською-урду]].

[Block.11BC0]
Name=Сунвар

[Block.11C00]
Name=Бхайкшукі (стрілоголове письмо)

[Block.11C70]
Name=Марчхен

[Block.11D00]
Name=Ґонді — письмо Масарама

[Block.11D60]
Name=Ґонді — ґунджала

[Block.11DB0]
Name=Толонг-сікі

[Block.11EE0]
Name=Макасарська (пташине письмо)

[Block.11F00]
Name=Каві (старояванська)

[Block.11FB0]
Name=Лісу додатковий
Text=Один символ з мови насі (південно-західний Китай, 300{{_}}тис., у безпеці).

[Block.11FC0]
Name=Тамільська додаткова
Text=Старовинні тамільські дроби та інші символи: для валют, сільського господарства, бухгалтерії.

[Block.12000]
Name=Клинопис

[Block.12400]
Name=Клинописні цифри та розділові знаки
Text=Вавілонцям біля 2000{{bc}} приписується перша позиційна система числення, основа в неї була 60. {{sm|𒐕}}{{-}}одиниця від 0 до 9 штук, {{sm|𒌋}}{{-}}десятка від 0 до 5. Ноль {{sm|𒑊}} писали тількі між розрядами, але не{{_}}на кінці числа, порядок можна було визначити тільки з контексту.\n\nДо цього використовували непозиційну систему, коли різні предметі і різні розряди записувалися різними знаками.

[Block.12480]
Name=Ранньодинастичний клинопис

[Block.12F90]
Name=Кіпро-мінойська

[Block.13000]
Name=Єгипетські ієрогліфи

[Block.13430]
Name=Форматуючі символи для єгипетських ієрогліфів
Text=Шістнадцять символів забезпечують складне форматування єгипетських ієрогліфів. Для них потрібний складний типографський движок.\n\nМітка горизонтального відображення може бути реалізована як на рівні движка, так і на рівні шрифтів.\n\nДва нерозривних ієрогліфічних пропуски та чотири заливки «ієрогліф знищений»{{-}}прості символи.\n\nП’ятнадцять штриховок «ієрогліф сильно пошкоджений» в ідеалі повинні адаптуватися під реальну ширину та висоту ієрогліфа.

[Block.13460]
Name=Єгипетські ієрогліфи розширені A
Text=Ще 3995 ієрогліфів з інших джерел, окрім Алана Ґардінера. Перші заявки були такі погані, що туди якось потрапила людина з ноутбуком, але вчені усе перевірили, і це призвело до ''Unikemet'', бази єгипетських ієрогліфів Юнікоду. (''Кемет''{{-}}самоназва давнього Єгипту.)\n\nЄгиптологи розробили спеціальні стрілки для напрямку читання{{-}}U+1F8C0 та C1.\n\nНа початку 2025 написали [[pt:egyp|правила для кодування]] ієрогліфів.

[Block.14400]
Name=Анатолійські (лувійські) ієрогліфи

[Block.16100]
Name=Ґурунґ (кхема)

[Block.16D40]
Name=Кірат (раї)

[Block.16800]
Name=Бамум додатковий
Text=Ранні варіанти [[ps:Bamu|бамуму]] A…F, як ієрогліфічні, так і складові. Остаточна складова версія G{{-}}у [[pt:bmp|базовій площині]].

[Block.16A40]
Name=Мру

[Block.16A70]
Name=Тангса

[Block.16AD0]
Name=Басса

[Block.16B00]
Name=Пахау хмонг

[Block.16D80]
Name=Чисой

[Block.16E40]
Name=Обері-окаїме (медефайдрин)

[Block.16EA0]
Name=Берія

[Block.16F00]
Name=Мяо (письмо Полларда)

[Block.16FE0]
Name=Символи та розділові знаки для ієрогліфів
Text=Різні символи, що використовувалися у старих [[pt:cjk|ККЯ]]-писемностях: [[ps:Nshu|нюй-шу]], [[ps:Tang|тангутській]], [[ps:Kits|малій киданській]], старих [[ps:Hani|китайських ієрогліфах]].\n\nОднакові ієрогліфи не{{_}}пишуть поруч, замість цього використовують знак повтору. У сучасній друкованій китайській вже повторюють, китайці неформально та японці пишуть {{sm|々}} U+3005.\n\nГачок у старих рукописах означає кінець речення або розділу.\n\nЯкщо блок малого киданського починається з одного ієрогліфа, а не{{_}}з двох, на вакантне місце ставлять заповнювач.\n\nПоки В’єтнам писав ієрогліфами, два символи слугували для передачі місцевої промови. У обох є два варіанти, що ніколи не{{_}}зустрічались в одному тексті і тому [[pt:unification|уніфіковані]]. Друга форма нагадує відповідно стрілку <big>↑</big> та блискавку <big>ϟ</big>.

[Block.17000]
Name=Тангутська

[Block.18800]
Name=Елементи тангутського письма
Text=Компоненти та ключі, що використовуються у сучасному вивченні тангутського письма.

[Block.18B00]
Name=Мале киданське письмо

[Block.18D00]
Name=Тангутська додаткова
Text=Дев’ять символів [[pt:unification|розуніфікували]] у 2020. Іншими словами: усі дев’ять{{-}}чиїсь омографи. Наприклад, «пара» залишилась на старому місці 17134, а омограф «дурний» одержав новий номер 18D00.\n\nУ 2021 у Китаї вийшов словник тангутської, викликавши кодування нових ієрогліфів.

[Block.18D80]
Name=Елементи тангутського письма додаткові
Text=Компоненти та ключі з нового словника (2021).

[Block.1AFF0]
Text=Винайдений японськими лінгвістами незадовго до Другої світової війни запис каною тайванського діалекту південноміньської мови.

[Block.1B000]
Name=Кана додаткова
Text=Один застарілий символ [[ps:Kana|катáкани]] і 255 символів [[ps:Hent|хентáйґани]] (старої [[ps:Hira|хірáгани]]). Хентайґана продовжується і у наступному блоці.

[Block.1B100]
Text=31 символ [[ps:Hent|хентáйґани]]{{-}}старої [[ps:Hira|хірáґани]], і 4 символи [[ps:Kana|катáкани]] та хіраґани.

[Block.1B130]
Name=Маленькі символи кани
Text=Маленькі символи [[ps:Kana|катáкани]] вживаються для передачі звуків, що відсутні у японській. Так, маленьке {{sm|ケヰ}} передає огублене {{t|кʷі}}. Також додані відповідні символи [[ps:Hira|хірáгани]].

[Block.1B170]
Name=Нюй-шу

[Block.1BC00]
Name=Стенографія Дюплоє

[Block.1BCA0]
Name=Форматуючі символи стенографії
Text=[[pt:ignorable|Невидимі]] символи для румунської та чинукської ''(індіанці північного заходу США)'' стенографії.

[Block.1CC00]
Name=Символи зі старих комп’ютерів додаткові
Text=Останній набір символів зі старих комп’ютерів. Рідка [[pt:pseudographics|псевдографіка]], ігрові спрайти (деякі з тих комп’ютерів не{{_}}мали графіки), великі літери на кілька [[pt:mono|знакомісць]]… Скоріше за все, більше не буде великих додавань таких символів, адже мікрокомп’ютери 2010-х зазвичай дотримуються стандартних кодувань.\n\nЮнікод{{_}}17 [[pt:unification|розуніфікував]] консольні символи від [[pt:emoji|емодзі]].

[Block.1CEC0]
Name=Символи різні додаткові
Text=Знаки астероїдів{{-}}з астрономії XIX{{_}}століття, коли стали відкривати їх. Сучасні астрономи не{{_}}користуються цими знаками.\n\nАрабська геомантія (фактично гадання на випадкових числах, як [[pk:4DC0|Ї Цзін]]) включало малювання випадкових символів на піску.\n\nКоло з рискою (верхнім індексом) у сучасній хімії означає «стандартний» (зручний для розрахунків) стан суміші, коли її склад залежить від температури та тиску.

[Block.1CF00]
Name=Знаменний спів
Text=Знáменний, або гаковий спів{{-}}одноголосий (весь хор співає в унісон) православний спів. Названий на честь знамен{{-}}нотних знаків, до яких прикріплюються признáки. Признáки початково писались червоним; Олександр Мезенець (XVII{{_}}століття) придумав систему признáків, що не{{_}}потребує кіноварі. На відміну від європейських нот, які закодовані більше для спрощення життя програмістів та в [[pt:plaintext|простому тексті]] передають тільки ритм, кодування знаменного співу цілком працездатне.\n\nЗнамена записують фігуру, що виспівується (до 10 нот), а висота задається признáками.\n\nНайдавніші партитури датуються XI{{_}}століттям. У церковну реформу («розкол») XVII{{_}}століття замінені київською нотацією («топірцями»). До XIX{{_}}століття поступово витіснялися багатоголосим співом, який звучить у церквах і понині. А знаменний спів і одноголосся стали атрибутом старообрядців.\n\nЄ кілька видів такого співу: кондакарний, стовповий, путьовий, демествений. В останньому починають з’являтися елементи багатоголосся.\n\nЄ сучасні спроби відродити знаменний спів. Двоєзнáменники{{-}}партитури, що написані і знаменами, і нотами{{-}}дали ключ до розуміння знаменної нотації. В Юнікод її вніс проект «Пономар», що займається розробкою шрифтів, церковнослов’янських словників орфографії та розпізнавання, оцифровкою книг.

[Block.1D000]
Name=Візантійські музичні символи
Text=Про візантійську церковну музику відомо мало, а про світську{{-}}зовсім нічого. Тим{{_}}не{{_}}менше, символи візантійського походження використовувалися православними як мінімум до XIX{{_}}століття, навіть під владою турків, і були реформовані біля 1800.

[Block.1D100]
Name=Музичні символи
Text=З X{{_}}століття з’явився нотний запис, схожий на сучасний. Ноти були квадратними, тому що малювалися жирним пером. Для співаків робили 4 лінії на рядок, для інструментів більше. Абсолютної прив’язки до частот не{{_}}було. До XIII{{_}}століття винайшли знаки довжини. Круглі ноти з’явилися у спробі бігло намалювати ноту пером середньої товщини. І понині виробляють такі пера для музикантів.\n\nДо сучасного вигляду ноти дійшли у XVII{{_}}столітті з появою рівнотемперованого строю, що дозволив переносити музику на інші інструменти, грати оркестрами.\n\nМузика{{-}}[[pt:universality|нетекстова]] інформація і тому поза увагою Юнікоду. Однак привабливо використовувати наявні типографські движки для зберігання нот та їх частин у шрифтах, щоб спрощувати нотне ПЗ, скорочувати нотні PDF. У цьому світлі незрозуміле призначення восьми [[pt:format|форматуючих]] символів (ребро, зв’язка, ліга, фраза). У 2013 вийшов відкритий стандарт ''Standard Music Font Layout'' (SMuFL), що розширює блок до більш ніж 2600 символів з використанням позицій для [[pt:private|приватного користування]].\n\nМікротонова нотація, початково прийнята Юнікодом (1D132 та 33), широко не вживалась, небагато хто бачив ці знаки «вживу». Юнікод{{_}}17 додасть іншу нотацію (напівдієз, напівбемоль), широко вживану музичним ПЗ.\n\nТакож в цьому блоці є кілька символів з застарілих музичних нотацій.

[Block.1D200]
Name=Давньогрецька музична нотація
Text=Про давніх греків відомо мало. Початково вони мали п’ять нот на октаву, компенсуючи такий брак різними методами налаштування інструментів, але пізніше дійшли до напівтонів, зрідка використовуючи чверть-тони. Головними інструментами були авлос (дві дудки, на яких грають одночасно) та ліра.\n\nДля музикантів та співаків були різні нотації, це дозволяло писати одночасно слова, музику і підказки для співаків. Ноти записувались літерами, и ті з них, що не{{_}}співпадають з грецькими, наведені у цьому блоці без усілякої системи.

[Block.1D2C0]
Name=Кáктовікські цифри
Text=Позиційні двадцяткові цифрі, придумані у 1980-і інуїтськими (ескімоськими) школярами з містечка Кактовік (Аляска). Інуїти рахують двадцятками <nobr>(74 = 3·20 + 15 − 1)</nobr>, і до введення нової системи вони були у числі гірших у математиці по всім США, після{{-}}дещо краще середнього, як двомовний часто краще орієнтується у лінгвістиці.\n\nПридумали навіть двадцяткову рахівницю, схожу на японський ''соробан'', але «небесних» кісток три штуки. Як і у японців, «вимкнена» кістка у краю, «увімкнена»{{-}}у центральної перегородки. Нескладними алгоритмами ця рахівниця може переводити з двадцяткової системи у десяткову.\n\nСпеціального символа для дробової частини («двадцяткової коми») нема, іноді використовують середню крапку.

[Block.1D2E0]
Name=Цифри мая
Text=Мая користувалися двадцятковою позиційною системою числення. Розряди записувалися зверху донизу. Іноді замість цифри малювали обличчя відповідного бога. Вважають, що позиційна лічба і ноль були винайдені до мая (можливо, ольмеками) до нашої ери. Мушлі, палички та крапки кажуть, що така система числення пішла з дощок для лічби.\n\nДеякі джерела кажуть, що у побуті мая користувались більш простою непозиційною системою числення.

[Block.1D300]
Name=Символи Тайсюанцзін (Канону великої таємниці)
Text=Тайсюанцзін (Канон великої таємниці){{-}}китайський гадальний трактат 2{{_}}року нашої ери, натхнений [[pk:4DC0|Книгою змін]]. У трактаті описана 81 тетраграма. Кожна лінія буває у трьох варіантах: суцільна (天 тянь = небеса), з одним розривом (地 ді = земля), з двома розривами (人 жень = людина). Потрібно чотири рази викинути випадкове число, отримати тетраграму та прочитати її розшифровку у книзі.\n\nУ Консорціумі Юнікоду переплутали людину та землю. З гарантіями [[pt:stability|стабільності]] залишалося тільки пояснити цю прикру помилку у коментарях.\n\nЧастина монограм і диграм вже є у базовій площині.

[Block.1D360]
Name=Палички для лічби
Text=Паличками вчать рахувати дітей. Давні китайці, починаючи з Воюючих царств (V{{_}}століття{{bc}}) до XVI{{_}}століття користувалися справжньою позиційною системою числення з паличок, розкладених на дошці для лічби. Був запис для дробів і навіть від’ємних чисел (паличками іншого кольору).\n\nВертикальні палички означали одиниці, сотні, десятки тисяч…, горизонтальні{{-}}десятки, тисячі, сотні тисяч… Іноді навпаки{{-}}саме у такому вигляді палички увійшли до Юнікоду. Символи паличок для лічби часто писали і на папері.\n\nЯкщо треба щось підрахувати та запам’ятати кількість, використовують лічильні символи. Європейські п’ятірки {{sm|𝍸}} найчастіше асоціюють з в’язницею. Китайці пишуть ієрогліф <font size='+1'>正</font>. Лісники рахують десятками, цей метод описаний у Я.І.{{_}}Перельмана, але відсутній у Юнікоді.

[Block.1D400]
Name=Математичні літери та цифри
Text=Математики позначають різними шрифтами об’єкти, з якими мають справу:\n* вектори{{-}}жирним, скаляри{{-}}курсивом: {{sm|𝐅=𝑚𝐚}};\n* особливі множини{{-}}жирним або ажурним:  {{sm|ℕ}}{{-}}натуральні числа 1, 2, 3…;\n* простори{{-}}рукописним: {{sm|𝒰}}{{-}}униіверсальна множина;\n* потужності множин{{-}}готичним: {{sm|𝔠}}{{-}}континуум;\n* різні визначення одного й того ж{{-}}рукописним або готичним: границя {{sm|ℋlim}} за Гейне та {{sm|𝒞lim}} за Коші;\n* функції{{-}}різними шрифтами: математичне сподівання {{sm|𝖬ξ}} часто без засічок;\n* константи{{-}}жирним або ажурним: границі решітки {{sm|𝟘}} та {{sm|𝟙}}, уявні одиниці {{sm|𝕚𝕛𝕜}}…\n\nАжурний шрифт {{sm|ℕℤℚℝℂ}} пішов від жирного, записаного крейдою на дошці. Розповсюдився він зі знаменитим підручником з комплексного аналізу 1965{{_}}року Ґаннінга та Россі.\n\nНайбільш поширені з таких позначень знаходяться у [[pt:bmp|базовій площині]] у розділі [[pk:2100|буквоподібних символів]]. З розширенням Юнікоду за базову площину додали повний латинський алфавіт та арабські цифри різними шрифтами.\n\nДеякі готичні літери ледве вирізняються. І таблиці Юнікоду, і більшість шрифтів, включаючи Windows та TᴇX, влаштовані саме так, хоча частина математиків, особливо у не[[ps:Latn|латинських]] країнах, використовує простіші шрифти.

[Block.1D800]
Name=Жестове письмо Саттон

[Block.1DF00]
Text=Різні символи для розладів мовлення та фонетики: м’які, ретрофлексні (з загинанням язика назад до піднебіння), клацальці звуки та деякі інші.

[Block.1E000]
Name=Глаголиця додаткова
Text=Надрядкові літери глаголиці, що зустрічаються в різних джерелах.\n\nЦі літери зрідка зустрічаються у круглій глаголиці болгарського стилю (значно рідше, ніж у [[ps:Cyrl|кирилиці]]), і майже ніколи{{-}}у квадратній хорватській.

[Block.1E030]
Text=Літери-модифікатори для кирилічного запису транскрипції. Такий запис розповсюджений у школах та інститутах усього колишнього СРСР.

[Block.1E100]
Name=Ньяке пуаци хмонг (алфавіт Черванга)

[Block.1E290]
Name=Тото

[Block.1E2C0]
Name=Ванчо

[Block.1E4D0]
Name=Мундарі (алфавіт Наґа)

[Block.1E5D0]
Name=Ол-онал

[Block.1E6C0]
Name=Тай-йо

[Block.1E7E0]
Name=Ефіопська розширена B
Text=Нова орфографія мов гураге (ефіосемітська група, до 5{{_}}млн), що з’явилася у 2013 та зробила писемним усе сімейство, не{{_}}тільки закодований у 2005 себат-бет {{nspk|sgw}}. Кілька старих себатбетських літер оголошені [[pt:obsolete|застарілими]].

[Block.1E800]
Name=Кікакуї (менде)

[Block.1E900]
Name=Адлам

[Block.1EC70]
Name=Цифри сіяк — індійські
Text=Арабські непозиційні цифри, що вживались в Індії з XVII{{_}}століття (ще під імперією Великих Моголів) до середини XX{{_}}століття. Арабське «сіяк» означає «порядок». Також цифри відомі під назвою «ракм», арабське «лічба».\n\nЦифри до 90{{_}}тисяч [[pt:acrophonic|акрофонічні]], з арабської; зі 100{{_}}тисяч{{-}}індійські слова. Написання справа наліво, порядок складний: 515 записується як 500, 5 (у варіанті ''prefixed''), 10.

[Block.1ED00]
Name=Цифри сіяк — османські
Text=Арабські непозиційні [[pt:acrophonic|акрофонічні]] цифри, що використовувалися у Туреччині пізнього середньовіччя, також «раккамлари»{{-}}від арабського ''ракм'' «лічба». Арабське «сіяк» означає «порядок».\n\nНаписання справа наліво, порядок складний: 123 записується як 100, 3, 20. Символ ''marratan'' вживається з тисячами для запису мільйонів.

[Block.1EE00]
Name=Арабські математичні алфавітні символи
Text=У арабів своя математична нотація. Вони користуються [[ps:Arab|власними]] літерами з написанням справа наліво, і як на Заході є прямий, жирний, курсив та інші, у арабів є літери ізольовані, початкові, з хвостом, з відтяжкою, з петлею та ажурні. Знаки загальноєвропейські віддзеркалені, але зустрічаються і власні{{-}}наприклад, сума. Віддеркалюють навіть знаки «існує» та «частковий диференціал».\n\nПершими такий набір реалізували розробники системи комп’ютерної математики TᴇX (читається «тех»), і у 2012, після семи років утрусок, ці наробки перенесли до Юнікоду.

[Block.1F000]
Name=Маджонг
Text=Азартна гра мацзян (часто через романізацію звана маджонг) винайдена у кінці XIX{{_}}століття, перший збережений набір{{-}}1870. Сама гра західному світові маловідома, але поширений пасьянс: з боків фігури знімати однакові фішки.\n\nПасьянс винайшов студент Броді Локард у 1981{{-}}він впав з батута, був повністю паралізований і під час реабілітації умовив компанію DCD поставити термінал, з якого і програмував, тримаючи палку у зубах. Пасьянс був сумішшю двох китайських ігор{{-}}маджонгу та «полювання на черепаху», що гралася кістками доміно. Термінал системи PLATO був монохромним з роздільною здатністю 512×512{{-}}цього вистачало для такої складної гри.\n\nМасті маджонгу походять від однієї монети (кíльця), в’язки зі 100 монет (бамбуки) та {{n|10000}} монет (ієрогліф внизу означає {{n|10000}}). Козирі{{-}}чотири вітри, три дракони, чотири пори року та чотири квітки. У деяких видах маджонгу зустрічаються і інші козирі{{-}}професії (рибак, дроворуб, селянин, вчений) або види мистецтва (музика, го, каліграфія, малювання).\n\n…Локард так і залишився прикутим до візка, але прославився як розробник ігор та ПЗ для реабілітації, і на 2023 живий.

[Block.1F030]
Name=Доміно
Text=Доміно винайшли китайці біля XIII{{_}}століття. У XVIII{{_}}столітті доміно потрапило до Італії.\n\nЄ три версії походження назви. По першій, переможець стає ''domino'', тобто паном. По другій, гру дозволяли у монастирях, а там будь-яку справу починали з молитви Господу (італ. ''domino''). По третій{{-}}на честь чорно-білого карнавального костюма ''domino'', що розігрував монаха.\n\nУ результаті переосмислення слова «доміно» з’явились ''триміно'', ''тетраміно'' і{{_}}т.д.{{-}}фігури з 3, 4 і{{_}}т.д. квадратів.

[Block.1F0A0]
Name=Карти гральні
Text=Блок об’єднує стандартні карти та колоду таро.\n\nГру в карти винайшли біля XII{{_}}століття у Східній Азії. Перші згадки карт у Європі відносять до XIV{{_}}століття. Хоча мусульмани заперечують, що гра в карти прийшла через них, виявилось, що мамлюки навіть зробили свою колоду, що нагадує таро.\n\nДжокер ніякого відношення до козирів таро не{{_}}має, його додали у XIX{{_}}столітті.\n\nЮнікодні назви козирів відповідають французькій колоді таро (гадають зазвичай італійською колодою). А саме: 0){{_}}шут; 1){{_}}людина; 2){{_}}дитинство; 3){{_}}юність; 4){{_}}зрілість; 5){{_}}старість; 6){{_}}ранок; 7){{_}}день; 8){{_}}вечір; 9){{_}}ніч; 10){{_}}земля і повітря; 11){{_}}вода і вогонь; 12){{_}}танець; 13){{_}}покупки; 14){{_}}забави на повітрі; 15){{_}}мистецтво; 16){{_}}весна; 17){{_}}літо; 18){{_}}осінь; 19){{_}}зима; 20){{_}}гра; 21){{_}}колектив.\n\nУ блоці один [[pt:emoji|емодзі]], чорний джокер.

[Block.1F100]
Name=Обрамлені літери та цифри додаткові
Text=Японські телевізійні символи, символи зі шрифта Webdings, символи інтелектуальної власності…\n\nГрупи крові, знак стоянки та деякі інші символи є [[pt:emoji|емодзі]].\n\nЗ регіональних індикаторів збирають емодзі [[pt:country|прапорів]]: якщо написати «GB», вийде прапор Великої Британії.

[Block.1F200]
Name=Обрамлені ієрогліфи додаткові
Text=Ієрогліфи в дужках, квадратах, колах. Використовуються в Японії у плакатах, на телебаченні.\n\n1F227…1F231, 1F240…1F248{{-}}знаки з японських бейсбольних звітів: подаючий, ловець, гравець на 1-й базі… Цей спорт у Японії популярний, на Олімпіаді 2021 у Токіо в них золото з бейсболу та софтболу! У 1F214 подвійне призначення: двомовна трансляція та гравець на 2-й базі.\n\n1F260…1F265{{-}}шість символів з китайських народних вірувань: удача, процвітання, довголіття, щастя, любов, достаток.

[Block.1F300]
Name=Символи та піктограми різні
Text=У блоці містяться [[pt:emoji|емодзі]] (як японські, так і міжнародні), а також типографські прикраси та символи з інтерфейсів користувача.\n\nЦікава доля символа «пістолет» {{em|🔫}}{{-}}з подачі ''Apple'' виробники зупинились на іграшковому для зниження мережевих погроз.

[Block.1F600]
Name=Смайлики
Text=Емоцікони або смайлики{{-}}символи та піктограми, що зображають емоції. На момент пропозиції (2008) смайлики ходили у японських мобільних мережах біля 9{{_}}років. За дослідженням Консорціуму 2019, з десяти найбільш вживаних [[pt:emoji|емозді]] шість{{-}}смайлики.

[Block.1F650]
Name=Друковані візерунки
Text=Частини піктографічних шрифтів ''Wingdings'' та ''Webdings''.

[Block.1F680]
Name=Транспортні та картографічні символи
Text=Іконки та [[pt:emoji|емодзі]] транспортних засобів, картографічних символів та знаків навігації, здебільшого для сумісності з кодуваннями японських телефонних операторів.

[Block.1F700]
Name=Алхімічні символи
Text=Основоположником хімії вважається Антуан Лавуазьє (кінець XVIII{{_}}століття), що закрив, наприклад, поняття «флогістон». А до цього були різні теорії, чому і як речовини взаємодіють, іноді дикі. Окремі алхіміки навіть припускали, що наука може зробити золото або одержати штучне життя. У них були безсистемні, але зрозумілі будь-якому знайомому з латиною та давніми вченнями знаки для різних речовин та методів обробки.\n\nВ Юнікоді{{_}}15.0 додані 8 символів з астрономії та астрології.

[Block.1F780]
Name=Геометричні фігури розширені
Text=Блок з’явився у спробі перенести до Юнікоду піктографічні шрифти ''Wingdings'' та ''Webdings''. До того ж він дозволив поставити стрілку або хрест саме тієї товщини, що потрібно.\n\nПізніше з’явились символи для гри го, знаки кольорів{{-}}навіть якщо нема [[pt:ligature|лігатури]] жовтого бантика, пара {{em|🎀🟨}} буде зрозумілою.

[Block.1F800]
Text=148 стрілок зі шрифтів ''Wingdings'' та ''Webdings''. Також стрілки зі [[pk:1FB00|старих]] комп’ютерів, [[ps:Egyp|єгиптології]] (напрямок читання тексту стовпцями) та хімії.\n\nСтрілки 1F8B8…BB на [[po:Ohio]] дуже товсті, але Консорціум вирішив малювати їх нормальною шириною.

[Block.1F900]
Name=Символи та піктограми додаткові
Text=Блок символів різного призначення, що з’явився у 2015, здебільшого [[pt:emoji|емодзі]]. Також декілька символів з Типікону{{-}}типового статуту православного богослужіння, кодифікованого біля 1100, останні великі правки 1695.

[Block.1FA00]
Name=Шахові символи
Text=У казковій композиції за часів набірного шрифту через брак іншого використовували звичайні повернуті фігури. З нестандартних фігур (окрім ослаблених та запозичених з інших ігор) устоялись:\n* чорно-біла фігура, якою може ходити будь-яка зі сторін;\n* конеферзь{{-}}також суперферзь, ферзь усіляка, магараджа, амазонка, дракон, жах;\n* конеслон{{-}}також архієпископ, кардинал, принцеса, кентавр;\n* конетура{{-}}також імператриця, маршал, канцлер;\n* коник{{-}}ферзь, який, роблячи хід, повинен стрибнути через фігуру (свою або чужу), малюється як перевернутий ферзь;\n* манн, чоловік, принц{{-}}ходить як король, але не королівський (не рокірується, не треба захищати), малюється як перевернутий король;\n* бероліна, берлінський пішак, антипішак{{-}}ходить на одну клітину вперед навскіс, бере на одну клітину вперед, навпаки до звичайного пішака, малюється як перевернутий або нахилений пішак;\n* вершник, єдиноріг{{-}}робить кілька стрибків коня в одному напрямку, блокується своїми та бере чужих у точках приземлення, малюється як перевернутий або видозмінений кінь;\n* інші коні (3-2, 4-1, об’єднаний з пішаком…) рідкі, але існують;\n* еквіхопер{{-}}обирає будь-яку фігуру (свою або чужу), стрибає через неї та приземлюється на такій ж відстані. Якщо він стрибає у восьми основних напрямках, усі поля від старту до фінішу (окрім опорної фігури) повинні бути порожні. Дуже маневрений, але обмежений чвертю клітин.\n\nДві фігури з прото-шахів:\n* алфіл{{-}}предок слона, ходить на дві клітини навскіс, перестрибуючи через фігури;\n* ферз (ферц, фарзин, міністр){{-}}предок ферзя, ходить на одну клітину навскіс.\n\nТакож у цьому блоці є фішки китайської гри сянці.

[Block.1FA70]
Name=Символи та піктограми розширені A
Text=Блок [[pt:emoji|емодзі]], що з’явився у 2019. Одяг, медицина, розваги, різні предмети, їжа…

[Block.1FB00]
Name=Символи зі старих комп’ютерів
Text=Символи з різних комп’ютерів та систем 1970-х та 1980-х: [[po:AmstradCpc]], [[po:Aquarius]], [[po:Atari400]], [[po:AtariSt]], [[po:Trs80]], [[po:CoCo]], [[po:Oric]], [[po:Apple2]], [[po:C64]], [[po:Zx80]], [[po:Msx]], [[po:RiscOs]], [[po:Teletext]], [[po:Minitel]]{{-}}і, за співпадінням, [[po:Korvet]], радянський ПК.\n\nЮнікод{{_}}16 додав більше систем: [[po:Smalltalk]], [[po:SharpMz]], [[po:Kaypro]], [[po:Ohio]], [[po:Robotron]], [[po:Hp]].\n\nДо стандарту '''не{{_}}увійшли''':\n* символи в інтелектуальній власності, як емблема Apple;\n* знаки, [[pt:unification|вже наявні]] у розділі [[pt:pseudographics|псевдографіки]]. У правильному шрифті стара псевдографіка повинна повністю стикуватися з новими символами: {{sm|█🬗}}\n\nПочатково (з версії 1.0) підтримуються: [[po:Ibm]], [[po:Mac]], [[po:Spectrum]], [[po:BbcMaster]].

[Block.20000]
Text=Рідкі та історичні [[ps:Hani|китайські ієрогліфи]]. Ці ієрогліфи упакували у стандартний шрифт  «SimSun-ExtB» для Windows. Пізніше у блоці знайшли багато помилок, і навіть вісім помилково продубльованих ієрогліфів.

[Block.2A700]
Text=4149 рідких і старих ієрогліфів, доданих у 2009. У 2021 додали ще 4 штуки.

[Block.2B740]
Text=222 рідких і старих ієрогліфа, доданих у 2010.

[Block.2B820]
Text=5672 рідких та старих ієрогліфа, доданих у 2015.

[Block.2CEB0]
Text=7473 ієрогліфа, додані у 2017. Включають рідкі, старі, а також більше тисячі чжуанських (одна з мов Китаю).

[Block.2EBF0]
Text=У кінці 2022 континентальний Китай спробував відгалузитися від Юнікоду, розмістивши 897 ієрогліфів з китайських імен на нерозподіленій площині 0A. Щоб цього не{{_}}сталось, ієрогліфи швидко перевірили фахівці, 622 з них були опізнані як придатні до кодування.\n\nЗазвичай набір символів фіксується задовго до бета-версії. Наприклад, чорний птах (ґава/ворон) був перекодований з 1FABE на {{em|🐦}}+[[pt:zwj|ZWJ]]+{{em|⬛}}, і 1FABE став дірою. На цей раз таблицю зафіксували лише за місяць до випуску Юнікоду{{_}}15.1.\n\nІнші ієрогліфи відклали заради цієї термінової роботи. Від фіксування символів (серпень 2023) до наступної бета-версії (весна 2024) залишилось усього півроку, і Юнікод{{_}}16 не{{_}}додав нових ієрогліфів.

[Block.2F800]
Name=ККЯ сумісні ієрогліфи додаткові
Text=Додана у 2001 [[pt:unification|розуніфікація]] 542 ієрогліфів для [[pt:convertibility|кругової сумісності]] з тайваньським кодуванням CNS{{_}}11643-1992. Зрозуміло, усі ієрогліфи цього блоку традиційні.

[Block.30000]
Text=У 2020 Юнікод зробив крок у [[pt:plane|площину]] номер 3, виділивши там 4939 рідких і старих ієрогліфів. Саме тут знаходяться два знаменитих рекордних ієрогліфа:\n* ''бян''{{-}}пишеться двічі у назві китайської лапші ''бянбян'': U+30EDD спрощений 42 лінії, U+30EDE традиційних 58 ліній;\n* ''дайто'' або ''отодо''{{-}}ієрогліф з 84 ліній японського винаходу ''«вигляд дракона у польоті»'', U+3106C.

[Block.31350]
Text=Рідкі ієрогліфи, здебільшого зі старих китайських газет.

[Block.323B0]
Text=Ієрогліфи з різних джерел: китайські імена, корейський сайт з історії, газетні архіви, тайванське кодування…\n\n[[pk:2EBF0|Спроба Китаю 2022]] відгалузитися від Юнікоду відклала інше, і часу не{{_}}було до бета-версії Юнікоду{{_}}16. Так що пакет з 4000 ієрогліфів дійшов тільки до Юнікоду{{_}}17.

[Block.E0000]
Name=Теги
Text=Блок тегів повторює [[pt:ascii|ASCII]]. Початково (Unicode 3.1, 2001) теги застосовувались для задання мови за домовленістю між відправником та одержувачем. Це застосування повністю [[pt:deprecated|заборонили]], але у Юнікоді{{_}}9.0 (2017) теги повернули як модифікатори [[pt:emoji|емодзі]]. Використовуються тільки для прапорів регіонів, визначені три регіони: Англія, Уельс, Шотландія.

[Block.E0100]
Name=Селектори написання додаткові
Text=Додаткові селектори написання використовуються тільки з [[ps:Hani|китайськими ієрогліфами]], щоб дати той чи інший варіант написання. Хоча ніщо не{{_}}заважає використовувати їх з іншими символами за бажанням дизайнера шрифта.

[Script.Zyyy]
Name=Нема
Text=Символ поза писемністю.

[Script.Adlm]
Name=Адлам
Lang=фулá
LangNote=сімейство мов Західної Африки
Note=кінець 1980-х
Text=Фулá або фульбе{{-}}кочівники-скотарі, антропологічно найближчі у Чорній Африці до європейців та найбільш ярі проповідники ісламу у західній Африці.\n\nАлфавіт придуманий братами Ібрагіма та Абдулає Баррі, тоді ще підлітками, щоб краще передавати мови фулá, ніж латинка або арабська. Нова писемність прижилася, її вчать у школах Гвінеї, Ліберії та інших стран, локалізований Android.\n\nАлфавіт названий за першими чотирма літерами: A, D, L, M. Ці літери озачають «Alkule Dandayɗe Leñol Mulugol»{{-}}«алфавіт, що захищає народи від зникнення».\n\nЛітери з’єднані, хоча багато сучасних публікацій не з’єднують.\n\nДо цього були ще дві невдалих спроби придумати писемність фулá, не{{_}}описаних у Юнікоді: фула Діта (≈1958, натхнена доарабською культурою) та фула Ба (1963). Іноді вживався ''аджам'' або ''волофал''{{-}}сильно видозмінений [[ps:Arab|арабський]] шрифт. Основна ж писемність{{-}}[[ps:Latn|латинка]].

[Script.Aghb]
Name=Агванська (Кавказька Албанія)
Lang=агванська ''(=гаргарська, мова Кавказької Албанії)''
Text=Ніякого відношення до балканської Албанії країна не{{_}}має, і взагалі самоназва невідома: ''Албанія''{{-}}назва грецька, ''Агванк''{{-}}сучасна вірменська. Заселена людьми, що розмовляли лезгінськими мовами. З I{{_}}століття{{bc}} мала сильне царство. У 461 завойована персами, у VII{{_}}столітті ненадовго підкорилась хазарам та знову отримала свободу. З X{{_}}століття частина Албанії тюркізувалася і перетворилася на Ширван (сучасний Азербайджан) та Карабах. Інші частини брали участь в етногенезі вірмен, грузин Кахетії, дагестанців. Алфавіт, можливо, вживався і у XII{{_}}столітті у мовах-нащадках. Оскільки країна захоплює сучасні Росію та Грузію, умовно віднесена до Європи.\n\nВірменські джерела кажуть, що писемність створив Месроп Маштоц, автор [[ps:Armn|вірменського]] алфавіта{{-}}але самої писемності там немає, і це не{{_}}підтверджується невірменськими джерелами. У 1886 знайшли напис XVI{{_}}століття вірменською агванським письмом. У 1937 радянські арменознавці знайшли повний алфавіт. У 1948 при будівництві ГЕС розкопали ранньохристиянський храм VI{{_}}століття з автентичними написами. У 1996 знайшли Синайський палімпсест, Біблію, написану грузинською поверх агванської. Це допомогло у розшифровці, і перша вийшла у 2009.

[Script.Ahom]
Name=Ахом
Lang=тайсько-ахомська ''(Ассам, відроджується)''
Text=Тайці, що переселилися у долину річки Брахмапутра, створили писемність на основі тодішньої індійської абуґіди. До XIX{{_}}століття мова остаточно замістилась ассамською з [[ps:Beng|бенгальським]] письмом. Відроджується з 1954, до писемності додані десяткові цифри, що не{{_}}мають історичного обґрунтування. Тонова система тайсько-ахомської повністю втрачена{{-}}писемність її не{{_}}передавала.

[Script.Arab]
Name=Арабська
Lang=арабська {{nspk}}, перська, урду, уйгурська, пуштунська…
Text=Писемність розвилася з [[ps:Armi|арамейської]] через [[ps:Syrc|сирійську]] та/або [[ps:Nbat|набатейську]]. Арабська мова тісно пов’язана з ісламом; цією мовою написаний Коран (610–632). Переписники Корану і встановили кінцевий алфавіт. Арабський халіфат насаджував як іслам, так і в’язь. Багато ісламських народів (турки, казахи, башкіри) користувалися арабицею до початку XX{{_}}століття.\n\nКомп’ютерна арабиця ускладнюється написанням арабських літер: у кожної є відокремлена, початкова, середня та кінцева форма. У звичайному тексті найкраще використовувати «загальну» форму літери, що підлаштовується під положення у слові. Але якщо потрібна кінцева форма у відокремленій літері, у Юнікоді є й «жорсткі» варіанти.

[Script.Armi]
Name=Імперська арамейська
Lang=імперська арамейська ''(також канцелярська арамейська{{-}}одна з мов Персії 500–329{{bc}})''
Text=У 593{{bc}} перси (Ахеменідська імперія) завоювали Вавілон, і на основі арамейської створили книжкову мову, кодифіковану настільки, що вкрай важко упізнати час та місце конкретного документа. З завоюванням Персії Олександром Македонським (330{{bc}}) почалася фрагментація мови та подальше формування [[ps:Syrc|сирійських]] мов (предків [[ps:Arab|арабської]]) та іудейських (предків [[ps:Hebr|івриту]]).\n\nЧисла складаються комбінуванням цифр 1, 2, 3, 10, 20, 100, 1000 та {{n|10000}}:  55{{_}}= 20 20 10 3 2;{{_}} 103{{_}}= 100 3;{{_}} 300{{_}}= 3 100 (справа наліво!)

[Script.Armn]
Name=Вірменська
Lang=вірменська
Text=Письмо винайшов вчений та священник Месроп Маштоц (362–440). Незрозуміло, чи брався якийсь алфавіт за основу (можливо, давньовірменські літери, що не{{_}}збереглися). Алфавіт тісно пов’язаний з розповсюдженням християнства у Вірменії. У XII{{_}}сторіччі добавилися літери {{sm|Օ}} та {{sm|Ֆ}}.\n\nВважається, що вірменська література багатша за середньоперську (доісламську), тому що вірменський алфавіт простіше за [[ps:Mani|маніхейську]] в’язь.

[Script.Avst]
Name=Авестійська
Lang=авестійська, середньоперська
Text=Алфавіт пов’язаний з зороастризмом та його священним текстом{{-}}Авестою. Біля 400 у сасанідській Персії для кодифікації Авести створили спеціальний алфавіт на основі книжкового пехлеві (письма середньоперських рукописів). На той час зороастризму було багато століть і мова була малозрозуміла, а для дієвості молитв важливе точне повторення{{-}}так що до алфавіту прилаштували справжні голосні, запозичені з інших писемностей.\n\nЗа арабів зороастрійці стали переселятися до Індії, а з XII{{_}}століття писали авестійською місцевим письмом, традиційно [[ps:Gujr|гуджараті]]. Найвідоміший з таких зороастрійців{{-}}Фредді Мерк’юрі (правда, його батьків доля занесла аж на Занзибар).\n\nУ 2000 давні писемності розділили на п’ять категорій: A (у сучасному використанні{{-}}[[ps:Copt|коптська]], [[ps:Runr|руни]]), B1 (вивчені, підлягають [[pt:character|кодуванню]]{{-}}[[ps:Xpeo|перський клинопис]]), B2 (вивчені, не{{_}}підлягають кодуванню{{-}}[[ps:Egyp|єгипетські ієрогліфи]]), C1 (не{{_}}підлягають систематизації, запити від аматорів{{-}}[[ps:Xsux|шумерський клинопис]]), і C2 (маловивчені, запроси від аматорів{{-}}[[pk:101D0|Фестський диск]]). Авестійська потрапила у найважливішу категорію A, що дало їй шанс на місце у [[pt:bmp|базовій площині]]. Але перемогла інша думка{{-}}закодувати авестійську і [[ps:Phlp|пехлеві]] поряд, у додатковій площині. Для незакодованого книжкового пехлеві у Юнікоді залишено діру.

[Script.Bali]
Name=Балійська
Lang=балійська, сасакська
Text=Походить з [[ps:Kawi|каві]]. Голосна по замовчанню {{t|a}}. Балійська писемність не{{_}}використовується у спілкуванні (замість неї [[ps:Latn|латинка]]), але важлива в індуїзмі.

[Script.Bamu]
Name=Бамум
Lang=бамум ''(Камерун)''
Text=Писемність придумав Ібрагім Нджоя, султан Бамуму (захід Камеруну). Було випущено сім версій (A…G), починаючи з ієрогліфів та закінчуючи складовою. Правда, алфавіт Нджої передавав не{{_}}усі тони, і виникло багато омографів. Французи, що прийшли у 1918, вигнали Нджою і перевели мову на [[ps:Latn|латинку]], але письмо продовжило обмежено працювати аж до смерті Нджої у 1930-х. У 2007 початий проект по відродженню, прогрес незначний. Більш ранні витвори Нджої [[pk:16800|можна побачити]] у додаткових площинах Юнікоду.\n\nПочатково приголосні глухі, додавання тієї ж голосної робить приголосну дзвінкою: {{sm|ꚫ}} па + {{sm|ꚠ}} а = ба. Голосна вісля складу ставить іншу голосну: {{sm|ꚫ}} па + {{sm|ꚧ}} о = по. Кришка над символом якось змінює склад{{-}}ставить гортанну змичку, прибирає носову приголосну, змінює голосну… Верхня риска грає роль [[pt:virama|вірами]], прибираючої голосну зі складу, і помічена всього з 13-ма знаками.

[Script.Bass]
Name=Басса (вах)
Lang=басса
Text=Басса на ім’я Томас Льюїс відкрив, що колишні раби з Америки користуються незвичайним письмом. За іншими даними, він створив письмо сам. Самі басса звуть письмо ''вах''{{-}}бставити знак». Самобутнє письмо будо поширене у XX{{_}}столітті, але у XXI все більше замінюється [[ps:Latn|латинкою]].

[Script.Batk]
Name=Батакська
Lang=батакські ''(Суматра)''
Text=Батакське письмо, як і інші писемності Індонезії, походить з [[ps:Kawi|каві]]. Німці, а потім і голландці, стали навчати острів’ян як батакській грамоті, так і [[ps:Latn|латинці]]. Незадовго до Першої світової війни від батакського алфавіта відмовилися, і він остаточно поступився латинці, основній писемності індонезійської мови.\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}}. У різних мовах (каро, мандайлінг, пакпак, тоба, сималунгун) літери мають дещо різний вигляд. [[pt:virama|Вірам]] також дві штуки: горизонтальна вживана у каро і сималунгуні, похила{{-}}в інших.\n: ба {{sm|ᯅ}} + вірама {{sm|◌᯳}} = б {{sm|ᯅ᯳}}\n: ба {{sm|ᯅ}} + і {{sm|◌ᯪ}} + нг {{sm|◌ᯰ}} = бінг {{sm|ᯅᯪᯰ}}

[Script.Beng]
Name=Бенгальська
Lang=бенгальська {{nspk}}, ассамська {{nspk|as}}, санскрит ''(Бангладеш, Індія)''
Note=XI століття (відділилася від гауді), XV століття (у сучасному вигляді)
Text=Відноситься до східної гілки індійського письма. Походить з [[ps:Sidd|сиддхаму]] через ''гауді'', предок бенгальської та [[ps:Orya|орії]]. Бенгальське та ассамське письмо незначно відрізняються та [[pt:unification|уніфіковані]]. Голосна по замовчанню {{t|ɔ}}, в Юнікоді умовно позначається «a», в інших джерелах також «ô». Щоб замінити голосну, додаються оголоси: {{sm|ক}}=кô, {{sm|কি}}=кі.\n\n[[pt:virama|Вірама]] (''хосонто'', убрати голосну по замовчанню) використовується вкрай рідко{{-}}{{sm|নাক্ }}= нôк{{-}}тому що у бенгальській є багато [[pt:ligature|лігатур]]: {{sm|ক্ত}}=ктô. Через це бенгальська вважається однією з найкрасивіших писемностей світу. Введення лігатур стандарте: перша літера, вірама, друга літера.\n\nБангладеш{{-}}одна з двох ісламських держав з власною писемністю (не{{_}}[[ps:Arab|арабською]], не{{_}}[[ps:Latn|латинкою]], не{{_}}[[ps:Cyrl|кирилицею]]. Друга{{-}}[[ps:Thaa|Мальдивські острови]].

[Script.Berf]
Name=Берія
Lang=загава {{nspk||=берія}}
Text=Письмо зробив вчитель Адам Таджир з кланових тавр для верблюдів. В іншому алфавіт був грубою калькою [[ps:Arab|арабського]]. У 2000 ветеринар Сіддік Адам Ісса покращив письмо, і воно стало популярним.\n\nНезвичайна риса берії: великі літери ростуть донизу. Тони позначають звичайною [[pk:0300|діакритикою]]: àáā. Цифри та розділові знаки європейські.

[Script.Bhks]
Name=Бхайкшукі (стрілоголове письмо)
Lang=санскрит
Text=Було у вжитку у Східній Індії у XI–XII{{_}}століттях, його згадував хорезмський (сучасні Туркменія/Узбекістан) вчений Бірунí. Перше джерело було відкрите у Катманду у 1884, припустили, що це й є «бхайкшукі» Біруні. Існує 4 рукописи та 11 написів; усі{{-}}буддійські тексти. Цифри 0 та 3 невідомі і узяті зі схожих писемностей. Початкова літера для довгого складового L також невідома.\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}}, інші встановлюються оголосами, у просту приголосну перетворюється [[pt:virama|вірамою]]. Через розвинену систему [[pt:ligature|лігатур]] «приголосний-приголосний» вірама у явному вигляді зустрічається тільки на кінці слів.\n: ка {{sm|𑰎}} + і {{sm|◌𑰰}} = кі {{sm|𑰎𑰰}}\n: ка {{sm|𑰎}} + вірама {{sm|◌𑰿}} = к {{sm|𑰎𑰿}}\n: ка {{sm|𑰎}} + вірама {{sm|◌𑰿}} + та {{sm|𑰝}} = кта {{sm|𑰎𑰿𑰝}}

[Script.Bopo]
Name=Бопомофо (чжуїнь)
Lang=китайська
Text=Бопомофо (за першими чотирма літерами), або чжуїнь фухао{{-}}китайська фонетична система, придумана У Чжихуеєм у 1912–13 та прийнята у 1918.\n\nАвтор досяг високого положення у Гоміньдані, що й визначило долю системи: після приходу до влади Мао Цзедуна (1949) використовувався тільки на Тайвані. Але й там потихеньку поступається звичному піньїню (латинському запису китайських складів) і застосовується у першу чергу для початкового навчання дітей, введення у мобільний телефон, пошуку ієрогліфів у словниках за промовою.\n\nУ 2007 на Тайвані надійшла до продажу модель смартфона BlackBerry, що підтримувала введення тільки через піньїнь, вона виявилася малозатребуваною. В наступних версіях пообіцяли і чжуїнь.

[Script.Brah]
Name=Брахмі
Lang=санскрит, палі, праіндійські мови
Note=до III{{_}}століття до н.е. (точно), VIII–VII{{_}}ст.{{bc}} (основна гіпотеза)
Text=Невідомо, коли і звідси брахмі пішов{{-}}зазвичай вважають, що з [[ps:Armi|арамейської]] у VIII–VII{{_}}столітті{{bc}} Інші пов’язують брахмі з більш давнім та нерозшифрованим індським письмом. Найдавніше з надійних джерел{{-}}написи царя Ашоки (III{{_}}століття{{bc}}). Більш ранні джерела датовані погано.\n\nБрахмі має такі характерні ознаки: письмо зліва направо, приголосна літера означає склад зі звуком {{t|а}}, інші голосні додаються оголосами, прибирається звук {{t|а}} знаком «[[pt:virama|вірама]]».\n\nПисемності брахмійського похождення сильно міняють графіку символів та звук по замовчанню, але зберігають усі ці особливості та звуться «брахмійські абуґіди».\n\nЧасто стики приголосних записуються стовпчиком з літер: bra:hmi:={{sm|𑀩𑁆𑀭𑀸𑀳𑁆𑀫𑀻}} (невірно відображається у Windows{{_}}7/8).\n\nЮнікод не{{_}}розрізняє брахмі за часом та місцем; більшість шрифтів близькі до геометричних написів Ашоки. До V{{_}}століття брахмі трансформувалося у дві великі гілки:\n* північна (=гупта, пізнє брахмі, північне брахмі) → [[ps:Shrd|шарада]], [[ps:Sidd|сиддхаматрика]], [[ps:Deva|наґарі]], [[ps:Tibt|тибетська]], [[ps:Bhks|бхайкшукі]];\n* південна → [[ps:Gran|грантха]], [[ps:Khmr|кхмерська]]… Кхмерську, [[ps:Sinh|сингальську]] та інші писемності, що розвинулися за межами Індії, іноді виділяють у окрему гілку{{-}}південно-східну.

[Script.Brai]
Name=Шрифт Брайля
Lang=великі мови світу, включаючи латинські, кирилічні, брахмійські, арабські, китайські ієрогліфи
Text=Шрифт Брайля{{-}}крапковий шрифт для сліпих. У ньому використовуються групи 2×3{{_}}крапки з двійковим кодуванням; іноді додається і четвертий рядок. Кодування відрізняється навіть для британського і американського Брайля. Має декілька «регістрів» (літери, цифри, виділення), що «перемикаються» спеціальними символами.\n\nЛуї Брайль, син шорника, у 3 роки поранився шилом і втратив зір. Брайль зумів потрапити у школу для сліпих Валентина Гаюḯ та користувався там рельєфно-лінійним шрифтом. Інший прообраз шрифту Брайля{{-}}нічна абетка Шарля Барб’є. У цій абетці матриця мала розмір 2×6{{_}}комірок, від 1 до 6 крапок у кожній колонці вичавлені, що підходить для зрячого військового, що зрідка читає навпомацки, і зовсім не{{_}}придатне для сліпого, що читає багато. Брайль скоротив матрицю, скористувавшись двійковим кодом. Брайль винайшов код у віці 15{{_}}років, працював у школі Гаюї, але зрячі вчителі були так проти, що тільки через 2{{_}}роки після його смерті сліпі учні переконали вчителів прийняти систему.\n\nШрифт Брайля поставив реабілітацію сліпих на промислові рейки: легко зробити пристрій для тиснення Брайлем, він не{{_}}кидається в очі, будучи вичавлений поряд зі звичайним текстом для зрячих чи навіть поверх нього.

[Script.Bugi]
Name=Бугійська (лонтара)
Lang=бугійська {{nspk}} та інші мови о.{{_}}Сулавесі
Text=Бугійська писемність, або лонтара{{-}}нащадок [[ps:Brah|брахмі]] через [[ps:Kawi|каві]], і працює за тим ж принципом. З часів голландської колонізації замінюється [[ps:Latn|латинкою]]. Назва «лонтара» означає місцеву пальму, на чийому листі й писали бугійці.\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}}:  {{sm|ᨀ}}=ка, {{sm|ᨀᨚ}}=ко. Одинокі голосні встановлюються на літеру {{sm|ᨕ}}: {{sm|ᨕᨚ}}=о. [[pt:virama|Вірами]] нема: основні стики приголосних{{-}}окремі літери, решта просто не{{_}}записується. Цей дефект лонтари навіть використовують як загадку: правильно прочитай каламбур та знайти прихований зміст. Деякі фахівці зі старого письма користуються вірамою.

[Script.Buhd]
Name=Бухід
Lang=бухідська
LangNote=о. Міндоро, Філіпіни
Text=Використовується мангіан{{-}}невеликою філіпінською народністю. Письмо походить від [[ps:Brah|брахмі]] та споріднене з [[ps:Tglg|тагальським]].\n\nУ мові всього 15 приголосних та три голосних: {{t|а}} по замовчанню, {{t|і}} та {{t|у}} задаються оголосами. Початкові голосні{{-}}окреми літери. На стиках складів можуть з’являтися додаткові приголосні, вони не{{_}}записуються: {{sm|ᝐᝒᝑᝋᝓ}} означає ''sihamu'', але читається ''singhanmu''.

[Script.Cakm]
Name=Чакма
Lang=чакма
Text=Носіїв мови чакма немало і у списках зникаючих вона не{{_}}присутня, але писемність витісняється [[ps:Beng|бенгальською]]. Письмо пішло з [[ps:Mymr|бірманської]] і дуже старе, можливо, старіше усіх відомих зразків бірманської (XI{{_}}століття).\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|а:}} (довге «а») і часто вживаною [[pt:virama|вірамою]] ''(maayaa)''. Друга вірама слугує для збирання [[pt:ligature|лігатур]], багато з них скасовано реформою 2001.\n: ка: {{sm|𑄇}} + і {{sm|◌𑄨}} = кі {{sm|𑄇𑄨}}\n: ка: {{sm|𑄇}} + maayaa {{sm|◌𑄴}} = к {{sm|𑄇𑄴}}\n: ка: {{sm|𑄇}} + virama {{sm|◌𑄳}} + та: {{sm|𑄖}} = кта: {{sm|𑄇𑄳𑄖}}

[Script.Cari]
Name=Карійська
Lang=карійська ''(Мала Азія)''
Text=Використовувалася з VII до I століття{{bc}} Існувало багато варіантів алфавіта. В Малій Азії писали зліва направо, найманці у Єгипті{{-}}справа наліво.\n\nРадянський (тоді ще) науковець Віталій Шеворошкін у 1960 показав, що писемність не{{_}}складова, а алфавітна. Ключова книга з розшифровки (Ігнасій-Хав’єр Адьєго) вийшла у 1993. Знайдена у 1996 білінгва з [[ps:Grek|грецькою]] підтвердила його правоту. Деякі символи все ще не{{_}}відомі.

[Script.Cans]
Name=Канадська складова
Lang=мови канадських аборигенів: крі, оджибве ''(алгонкінська)'', наскапі, інуктитут ''(ескімоська)''…
Text=Винайдена місіонером Джеймсом Евансом у 1833. Працюючи над мовами оджибве, він зіткнувся з двома проблемами: багато складів, що повторюються, робили письмо дуже довгим, та учні часто плутали правила для англійської та рідної. Тому він вирішив зробити зовсім нове письмо для крі (пізніше прийняте деякими племенами оджибве).\n\nОголоси полягають у повороті літери: ке={{sm|ᑫ}}, кі={{sm|ᑭ}}, ко={{sm|ᑯ}}, ка={{sm|ᑲ}}. Більш складні склади (наприклад, довгі голосні) задаються діакритикою: кіі={{sm|ᑮ}}. Проста приголосна{{-}}зменшена літера: к={{sm|ᒃ}}.

[Script.Cham]
Name=Чамська
Lang=чамська
Text=Чамська писемність пішла з паллави (ранньої [[ps:Gran|грантхи]]), голосна по замовчанню {{t|а}}. Знака «[[pt:virama|вірама]]» (прибрати голосну) нема, замість нього кінцеві приголосні: {{sm|ꨆ}}=ка, {{sm|ꨆꨯ}}=ко, {{sm|ꨆꨯꩃ}}=конг.\n\nБільшість чамів сповідують іслам та пишуть [[ps:Arab|арабицею]], лише деякі чами В’єтнаму користуються чамським письмом.

[Script.Cher]
Name=Черокі
Lang=черокі
Text=Майбутній вождь Секвоя, винахідник абетки черокі, був неписьменний, але брав символи з наявних книг{{-}}тому вони значать зовсім не{{_}}те, що в мові-прообразі. Так, голосна {{t|i}} записується літерою {{sm|Ꭲ}}.\n\nПершою ученицею була шестирічна дочка Айока. Винахід абетки прийняли з недовірою (прийняли за одержимого), але Секвоя та Айока блискуче пройшли перевірку, прочитуючи записи один одного. Письмо швидко поширилося серед індіанців, на 1830 письменні були {{%|90}} черокі.\n\nЗ 1828 року Секвоя брав участь у перемовинах з США за землю черокі.

[Script.Chis]
Name=Чисой
Lang=курмальська
Text=Курмальська зазвичай пишеться [[ps:Deva|деванáґарі]], [[ps:Orya|орíєю]], [[ps:Beng|бенгальською]] або латинкою. Це письмо винайшов Джаянта Кумар Махата. Форми літер віддалено нагадують місцеві писемності. Назва «чисой» з дитячого віршика.\n\nНезважаючи на подібність до [[ps:Sora|сори]] та [[ps:Wara|варанг-кшиті]] (голосна по замовчанню {{t|ɔ}} глушиться [[pt:virama|вірамою]]), джерела одностайні: це алфавіт.

[Script.Chrs]
Name=Хорезмійська
Lang=хорезмійська ''(сучасні Туркменія/Узбекістан)''
Text=Мова використовувалася у Хорезмі у районі Амудар’ї до XIII{{_}}століття, поступово замінюючись перською. Цією мовою говорили вчений Біруні та проповідник Замахшарі{{-}}але писемність [[ps:Armi|арамейського]] похождення ще у VIII{{_}}столітті замінили [[ps:Arab|арабицею]].\n\nУ трьох арамейських літер з 22{{-}}''teth, sadhe, qoph''{{-}}нема аналогів у хорезмійській. Зате у двох є варіанти, сумарно 21 літера. Літери у більшості написів не{{_}}з’єднані, рідше з’єднані там, де дозволяє форма.

[Script.Copt]
Name=Коптська
Lang=коптська
Text=Мова походить з [[ps:Egyp|давньоєгипетської]] і є важливим джерелом по ній, писемність{{-}}з [[ps:Grek|грецької]]. Демотичне письмо було консонантно-ієрогліфічним, і єгипетською грецькими літерами (так звана старокоптська) регулярно писали з VI{{_}}століття{{bc}}, задовго до завоювання Єгипту Олександром. Остаточно від демотичного до грецького перейшли християни біля III{{_}}століття. Власне коптський алфавіт з’явився, коли 6 чи 7 літер (залежно від діалекту) запозичили з демотичного письма. Саїдський діалект коптської (Верхній Єгипет) став літературним у IV{{_}}столітті, в XI{{_}}столітті його замінив бохайрський (Нижній Єгипет).\n\nСлово «копт»{{-}}це «Єгипет», що скоротився під [[ps:Arab|арабським]] впливом. Його значення зсунулось від усього народу Єгипту до єгипетських християн. Мова та писемність і понині використовуються коптами як богослужебні. Спілкуються копти арабською, як розмовна коптська померла від XVII до XIX{{_}}століття.\n\n{{GrekCoptUni}}

[Script.Cpmn]
Name=Кіпро-мінойська
Lang=етеокіпрська (ймовірно), філістимська (існує кілька написів)
Text=Походить, ймовірно, з [[ps:Lina|лінійного письма А]]. Біля XI{{_}}століття{{bc}} перетворилось на [[ps:Cprt|кіпрське]]. Пам’ятки знаходили на Кіпрі та у Палестині.\n\nПриблизно по 30 символам у дослідників є консенсус, але перспективи повної розшифровки туманні: доступні 250 написів загальною довжиною 2500 знаків. Для порівняння: у нерозшифрованому лінійному письмі А{{-}}7{{_}}тис., у [[ps:Linb|лінійному письмі Б]] на момент розшифровки{{-}}30{{_}}тис.\n\nЗображення за значку автентичне, шрифт{{-}}на основі промальовки Майкла Еверсона (2020).

[Script.Cprt]
Name=Кіпрська складова
Lang=давньогрецька, етеокіпрська, фінікійська ''(один короткий напис)''
Text=Походить з [[ps:Lina|лінійного письма А]] через [[ps:Cpmn|кіпро-мінойську]] (не плутати!) Зустрічалося з XI до III{{_}}століття{{bc}} Написи IX–VIII{{_}}століть не{{_}}знайдені, у подальшому письмо розділилося на два варіанти: пафоський зі збереженням напрямку →, та загальнокіпрський, що перевернувся на ←.\n\nЧастково розшифроване у 1871 через напередодні знайдену білінгву з [[ps:Phnx|фінікійською]], і цілком до 1876.

[Script.Cyrl]
Name=Кирилиця
Lang=російська {{nspk}}, українська {{nspk|uk}}, білоруська, русинська, болгарська, македонська, сербохорватська ''(Сербія)'', казахська, киргизька, таджицька, мови народів Росії
Text=Біля 863 візантійські монахи Кирило і Мефодій, що працювали у Моравії, придумали [[ps:Glag|глаголицю]]. Скоро Кирило помер, а візантійців вигнали до Болгарії. Там були письменні у [[ps:Grek|грецькій]], і хтось з учнів, ймовірно Климент Охридський, придумав кирилицю{{-}}за основу він узяв візантійське письмо унціал для грецької мови, з доданням звуків, що відсутні в грецькій. Грецькі літери, такі як Ѯ та Ѳ, додали, щоб слова і числа, запозичені з грецької, писалися звично.\n\nКирилиця поширилася серед південних слов’ян і потрапила на Русь з хрещенням. В країнах, що потрапили под вплив Риму, кирилицю прямо забороняли.\n\nСучасна кирилиця походить від цивільного шрифта, введеного Петром{{_}}I. Шрифт став компромісом між прибічниками традицій та західниками.\n\nСРСР зробив кирилічну писемність для багатьох мов союзних республік. З розвалом СРСР на [[ps:Latn|латинку]] перейшли Азербайджан, Молдова, Туркменія, Узбекістан.

[Script.Deva]
Name=Деванáґарі
Lang=хінді {{nspk}}, маратхі {{nspk|Modi}}, санскрит та інші мови Індії
Text=Деванáґарі (буквально «мова божественного міста») розвився з письма брахмі і став алфавітом для багатьох мов Індії. Особливість деванаґарі{{-}}усі літери звисають з горизонтальної лінії.\n\nПриголосні літери означають склад з голосною {{t|а}} (в деяких мовах і говірках {{t|ə}}). Щоб відобразити інші склади, треба додати оголос: <nobr>ка {{sm|क}} + і {{sm| ि}} = кі {{sm|कि}}</nobr>. Щоб отримати просту приголосну, треба додати знак «[[pt:virama|вірама]]» («зупинка»): к{{_}}{{sm|क्}}.\n\nВірами в деванаґарі рідкі і зазвичай зустрічаються на кінці слів через [[pt:ligature|лігатури]]:\n: ка {{sm|क}} + вірама {{sm|◌्}} + ша {{sm|ष}} = кша {{sm|क्ष}}\n\n«Юнікодія» використовує шрифт ''Noto Serif Devanagari'' через широке покриття. В діючому тексті краще використовувати інші шрифти{{-}}наприклад, [[http://www.sanskritweb.net/itrans/index.html#SIDDHANTA|Siddhanta]] або [[https://software.sil.org/annapurna/|Annapurna SIL]].

[Script.Diak]
Name=Дивес-акуру (давньомальдивська)
Lang=дивехі ''(мальдивська)''
Text=Писемність розвинулась на Мальдивських островах з [[ps:Gran|грантхи]] та існувала до XVIII{{_}}століття, а на деяких островах і до XX. Ранню форму (до XII{{_}}століття) дослідники зовуть ''евела-акуру'' (ретронім, а не{{_}}самоназва!) З переходом до ісламу (1153) ''евела'' трансформувалась у ''дивес'', залишившись зліва направо. На початку XVIII{{_}}століття за наказом султана була замінена [[ps:Thaa|таною]]{{-}}вже справа наліво.\n\nДавньомальдивська була багата на звуки та варіанти літер: в одних і тих же документах початкові голосні зустрічались і окремими літерами, і оголосами на U+11925. У письмі ''дивес'' залишилась друга форма, зникли м’які та придихові приголосні.\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}}, замінюється на іншу [[pt:combining|мітками]]-оголосами, на кінці слів прибирається знаком «[[pt:virama|вірама]]» ''(халанта)''. У середині слів ця вірама означає альтернативне звучання голосної «у». Друга вірама чисто віртуальна та слугує для стиків приголосних{{-}}дві літери записуються без проміжку (також існують 13 [[pt:ligature|лігатур]] на кшталт «ста»).\n: ка {{sm|𑤌}} + і {{sm|◌𑤱}} = кі {{sm|𑤌𑤱}}\n: ка {{sm|𑤌}} + halanta {{sm|◌𑤽}} = к {{sm|𑤌𑤽}}\n: ка {{sm|𑤌}} + virama {{sm|◌𑤾}} + та {{sm|𑤛}} = кта {{sm|𑤌𑤾𑤛}}\n: са {{sm|𑤬}} + virama {{sm|◌𑤾}} + та {{sm|𑤛}} = ста {{sm|𑤬𑤾𑤛}}\n: са + halanta + ԏа + halanta + на = сÿԏÿна {{sm|𑤬𑤽𑤖𑤽𑤟}}

[Script.Dogr]
Name=Доґра
Lang=доґрі
Text=Мова доґрів, індійської народності. Писемність запозичена з [[ps:Takr|такрі]], стандартизована у середині XIX{{_}}століття за магараджі Ранбіра Сінґха. Після смерті Ранбіра у 1885 під тиском британців офіційною мовою вибрали [[ps:Arab|урду]]. У XX{{_}}столітті стали писати на деванáґарі, з XXI{{_}}століття з’явився інтерес і до своєї писемності.\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|ə}} (у Юнікоді умовно названа «а»), яка у ненаголошених складах сильно редукувалася, як у [[ps:Guru|ґурмукхі]]. До того ж у доґрі зустрічаються [[pt:ligature|лігатури]], не{{_}}закодовані у даному шрифті. Тому [[pt:virama|вірама]] у доґрі використовується рідко, що видно у самоназві:  {{sm|𑠖𑠵𑠌𑠤𑠬}} {{t|до-ґᵊ-ра:}}.\n\nЦифри беруться з такрі.

[Script.Dsrt]
Name=Дезеретська (мормонська)
Lang=англійська, окреми мови індіанців
Text=У XIX{{_}}столітті було багато спроб придумати фонетичний алфавіт для англійської, и Бріґам Янг, другий керівник мормонської церкви, був не{{_}}перший и не{{_}}останній. Вважалося, що це дозволить імігрантам краще ознайомитися з англійською. Основну роботу виконали Парлі Пратт та Джордж Уотт.\n\n''Дезерет'' («бджола» однією з мов Книги Мормона){{-}}проект мормонського штату, реалізований у набагато меншому об’ємі як ''Юта''{{-}}має у мормонів символічне значення (наприклад, ''Дезеретський університет'', нині ''Університет Юти'').\n\nАлфавіт умисне не{{_}}містить виносних елементів{{-}}це повинно знизити знос шрифту. У сучасних шрифтах виносні елементи іноді додають.\n\nУ новому алфавіті вийшло чотири книги. Коли Янг усвідомив, скільки грошей потрібно, щоб видати бібліотеку, експерименти припинилися.\n\nУ 1997 алфавіт внесений до Реєстру штучних писемостей. Виключений у 2001, коли мормонський алфавіт з’явився у справжньому Юнікоді.

[Script.Dupl]
Name=Стенографія Дюплоє
Lang=початково французська, потім румунська, англійська, іспанська, німецька, окремі індіанські
Text=Система стенографії, придумана французьким священником Емілем Дюплоє. За класифікацією стенографій{{-}}геометрична (основи знаків{{-}}крапки, лінії, кола), алфавітна (віддає однакову увагу голосним та приголосним).\n\nСлова пишуться однією лінією, при цьому письмо може йти далеко вгору чи вниз. У «Юнікодії» для наочності використовується старий шрифт ''Noto Sans Duployan{{_}}2'', що просто дає якісь гліфи символам Юнікоду. У 2023 вийшов Noto{{_}}3, що моделює складне письмо{{-}}він розміром 2 мегабайти, містить 10{{_}}тис. гліфів та 500 правил, і слово «cats» у системі Перро для англійської мови (K+A+TS, 1BC05+1BC41+1BC36) виглядає як\n:{{DuplCats}}

[Script.Egyp]
Name=Єгипетські ієрогліфи
Lang=давньоєгипетська
Text=Єгипетська писемність пройшла звичайний шлях від піктографічного письма (слова зображуються наочними поняттями) через ідеографічне (з’являються абстрактні поняття{{-}}знаком «сонце» позначають день) до [[pt:abjad|консонантного]] (почали з’являтися звукові знаки). Подібне ми бачили і в інших розвинених цивілізаціях{{-}}наприклад, [[ps:Xsux|шумерській]].\n\nПисали частіше за все справа наліво, іноді зліва направо або зверху донизу. Люди та тварини завжди дивляться до початку рядка. Закодовано зліва направо, тому що вчені часто розвертають текст для зручності.\n\nОкрім ієрогліфів, були дві не{{_}}внесених до Юнікоду писемності:\n* ієратичне (''священне'') письмо{{-}}сильно спрощені ієрогліфи; книги та господарські документи;\n* демотичне (''народне'') письмо{{-}}з’явилось у VII{{_}}ст.{{bc}}, більше алфавітних знаків; спочатку листи та господарські документи, потім і книги.\n\nАле краще за все ми знаємо саме ієрогліфи, тому що на камені вони найкраще збереглись. Незважаючи на експансію демотики, ієрогліфи продовжували вживатися, хоч і ставало все менше людей, що розуміли складне письмо. З прийняттям християнства їх остаточно закинули, останній напис датований 394.\n\nКористуючись білінгвою з [[ps:Grek|грецькою]] та знанням [[ps:Copt|коптської]], у 1820-і Жан-Франсуа Шампольйон прочитав спочатку імена, потім текст, і скоро помер. Його роботи були підтверджені у 1860-і, задовго після смерті.\n\nУ шрифтах Windows приховані три ієрогліфи статевого члена{{-}}видно тільки поруч з іншими ієрогліфами.\n\nУ Юнікоді{{_}}5.2 (2009) символи були достатньо історичними (за книгою Алана Ґардінера видання 1957), але примітивними. У Юнікоді{{_}}9.0 (2016) до них приклав лапу професійний дизайнер, дещо погрішивши проти істини. З Юнікоду{{_}}14.0 (2021) єгиптологи виправляють помилки, окремі символи (наприклад, 1309A) мінялись двічі. Хто намальований{{-}}бог, цар, єгиптянин чи іноземець{{-}}визначається за зачіскою та бородою.

[Script.Elba]
Name=Алфавіт Ельбасанського Євангелія для албанської
Lang=албанська
Text=Єдине джерело{{-}}59-сторінкове Ельбасанське Євангеліє середини XVIII{{_}}століття розміром всього 7×10{{_}}см. У 1945 Леф Носі, профашистський філолог та колекціонер, був заарештований соціалістичним урядом та невдовзі розстріляний, і рукопис знайшовся у нього. Авторство приписується Григорію Дурреському, албанському монаху.\n\nВважають, що створення місцевих писемностей в Албанії (ельбасанської, [[ps:Vith|віткутьської]], [[ps:Todr|Тодрі]], Весо-Бея, Веллари) слугувало для конспірації від турків. За іншими даними, албанські освічені розуми дивились на слов’ян, греків та турків із власним алфавітом.\n\nНе плутати з алфавітом [[ps:Todr|Тодрі]], який також іноді звуть ельбасанським!

[Script.Elym]
Name=Елімайська (еламська)
Lang=елімайська ''(=еламська, Перська затока)''
Text=Після військових поразок від Олександра Македонського Персія припинила своє існування. Послідовники Олександра не{{_}}змогли втримати величезну багатонаціональну державу, і в результаті розпаду з’явився у тому числі Елам.\n\nДержава існувала з 147{{bc}} до 224, часто потрапляла під владу парфян та мала писемність [[ps:Armi|арамейського]] похождення з нез’єднаними літерами. Жодних розділових знаків, крім пропуска, не{{_}}відомо. Власні назви літер невідомі й узяті з арамейської.

[Script.Ethi]
Name=Ефіопська (ґéез)
Lang=амхарська {{nspk}}, тиґринья ''(10{{_}}млн на 2020)'' та інші ефіосемітські
Note=як абуґіда
Text=Ефіопська писемність використовувалась для мови ґéез, що вийшла зі вжитку у XIII{{_}}столітті. Писемність [[ps:Sarb|південноарабського]] похождення, оголосовувати почали у IV{{_}}столітті з приходом християнства. Ґеез все ще використовується ефіопськими християнами як літургічна{{-}}а писемність поширилася на інші мови Ефіопії.\n\nМає власну систему числення [[ps:Grek|грецького]] типу, з 26 приголосними виходить записати 1…9 та 10…90. 83692={{sm|፰፼፴፮፻፺፪}}, тобто 8-10000-30-6-100-90-2.\n\nЗ кінця XX{{_}}століття втрачає вплив. Для усіх мов, окрім ефіосемітськіх (білін{{-}}кушитська сім’я, мекан{{-}}кір-аббайська), придумана [[ps:Latn|латинська]] писемність.

[Script.Gara]
Name=Ґарай
Lang=волоф {{nspk}}, мандинка {{nspk|mnk}}
Text=Зі звільненням Африки з’явилося багато нових писемностей. Цю створив Ассане Фає з Сенегалу. Ґарай{{-}}назва місцевої печери.\n\nТеперішня спільнота невелика, біля 200 людей. Волоф та мандинка пишуться [[ps:Latn|латинкою]], [[ps:Arab|арабицею]] та [[ps:Nkoo|нко]].\n\nВелика літера не більша за малу, але має гак зверху. Писемності арабського похождення часто мають з’єднані літери, але ґарай{{-}}ні. Усе слово інколи підкреслюється великим хвостом, що виходить з останньої літери.\n\nГолосні{{-}}це мітки, прикріплені до приголосних. Початкові голосні висять на порожній літері (A).\n\nПрочитайте самоназву: {{sm|&rlm;&#68953;&#68938;&#68990;&#68938;&#68988;}}

[Script.Geor]
Name=Грузинська
Lang=грузинська {{nspk}}, мегрельська {{nspk|xmf}} та інші картвельські
Text=Достеменно невідомо, коли створено грузиницю і що було прототипом. Поширена версія, що грузинський алфавіт створений автором [[ps:Armn|вірменського]] Месропом Маштоцем, відмітається науковцями. Алфавітний порядок [[ps:Grek|грецький]].\n\nГрузинська мова безрегістрова, але в Юнікоді історично існують чотири стилі письма, у порядку кодів:\n* асомтаврулі{{-}}застарілі великі літери. Через невдалі зразкові [[pt:character|гліфи]] цей діапазон закріпився саме за ними;\n* мхедрулі{{-}}звичайна грузинська з розвиненими над- та підрядковими елементами;\n* [[pk:1C90|мтаврулі]]{{-}}«велика» версія звичайної грузинської без виносних елементів;\n* [[pk:2D00|нусхурі]]{{-}}курсивний церковний [[pt:minuscule|мінускул]].

[Script.Glag]
Name=Глаголиця
Lang=давньослов’янська
Text=Глаголиця була складена біля 863 візантійцями Кирилом і Мефодієм для розв’язання політичної задачі{{-}}вигнати західних священників з Моравії та налагодити автономну церкву, щоб не{{_}}опинитися під франками. Місія провалилася, Кирило невдовзі помер, західна церква сама вигнала візантійців, і втікачі з Моравії хрестили Болгарію та винайшли [[ps:Cyrl|кирилицю]].\n\nУ XX{{_}}столітті остаточно встановили, що глаголиця старіша за кирилицю: дорогий пергамент намагалися повторно використовувати, і збереглись палімпсести (пергаменти, де стерли одне та написали інше), де глаголицю замінили кирилицею. Є й лінгвістичні докази. Тим не{{_}}менше, глаголиця співіснувала з кирилицею до XIX{{_}}століття і брала з неї форми літер, що й викликало питання. Можливо навіть, назва «кирилиця» початково відносилася до глаголиці.\n\nНа Русі глаголиця зустрічалася рідко, більше застосовувалася у Болгарії та Хорватії. Болгарський стиль круглий, хорватський квадратний, обидва [[pt:unification|уніфіковані]].

[Script.Gong]
Name=Ґунджала
Lang=південний ґонді
Text=У 2006 у селі Ґунджала знайшли документи 1750{{_}}року. Пізніше люди, здатні прочитати письмо, підтвердили, що це ґонді. Відкриття показали у 2014, і штат Андхра-Прадеш почав відроджувати письмо, тим більше мова фактично безписемна, спорадично пишуть [[ps:Deva|деванáґарі]] та [[ps:Telu|тéлуґу]].\n\nКожна літера означає склад з {{t|а}}. Щоб отримати іншу голосну, прикріплюється оголос. Письмо не{{_}}розрізняє довге та коротке {{t|е}} та {{t|о}}, йдуть суперечки про введення нових літер. [[pt:virama|Вірама]] (знак «прибрати голосну») видима тільки на кінці слів. На стиках приголосних вона відриває літеру від верхньої риски.\n: ка {{sm|𑵱}} + і {{sm|◌𑶋}} = кі {{sm|𑵱𑶋}}\n: ка {{sm|𑵱}} + вірама = к {{sm|𑵱𑶗}}\n: ка {{sm|𑵱}} + вірама + та {{sm|𑵳}} = кта {{sm|𑵱𑶗𑵳}}

[Script.Gonm]
Name=Письмо Масарама
Lang=ґонді {{nspk}}, маратхі
Text=За переписом 2011, 13{{_}}млн людей вважають себе ґондами, але тільки 3{{_}}млн знають мову. Мовою ґонді звичайно пишуть письмом [[ps:Deva|деванáґарі]] та [[ps:Telu|тéлуґу]], але у 1918 якийсь Мунші Манґал Сінґх Масарам придумав письмо на основі інших індійських писемностей. Сучасне використання цього письма незначне.\n\nУ кожної літери є горизонтальний штрих, що означає голосну {{t|а}}. Щоб одержати інші голосні, на цей штрих ставляться оголоси. [[pt:virama|Вірам]] дві: одна видима, щоб залишити на кінці слова одну приголосну, інша{{-}}невидима прибирає горизонтальних штрих на стиках приголосних:\n: ка {{sm|𑴌}} + вірама + та {{sm|𑴛}} + вірама + ва {{sm|𑴨}} = ктва {{sm|𑴌𑵅𑴛𑵅𑴨}}\n\nЄ декілька [[pt:ligature|лігатур]] зі звуком {{t|р}}:\n: ка {{sm|𑴌}} + ra-kara {{sm|◌𑵇}} = кра {{sm|𑴌𑵇}}

[Script.Goth]
Name=Готська
Lang=готська
Text=Вважається, що алфавіт створив єпископ Вульфіла, який переклав Біблію на готську і не{{_}}хотів, щоб священний текст писався [[ps:Runr|рунами]]. Цим алфавітом написані пам’ятки готської мови IV–VI{{_}}століть.\n\nАлфавіт взято з [[ps:Grek|грецького]], назви літер ті ж, що у рун. Дві літери мають тільки числове значення: {{sm|𐍁}}=90 та {{sm|𐍊}}=900. Завдяки такому походженню писемності «канонічний» вигляд готських літер{{-}}написані товстим пером, а не{{_}}гострим предметом.\n\nЛітера {{sm|𐌹̈}} складається з літери {{sm|𐌹}} та комбінуючого умляута U+0308.

[Script.Gran]
Name=Грантха
Lang=санскрит, тамільська
Note=IV{{_}}століття (пам’ятки паллави), VII{{_}}століття (пам’ятки середньої грантхи)
Text=Грантха{{-}}проміжний ступінь розвитку південної гілки [[ps:Brah|брахмі]]. Давній варіант грантхи звався ''паллава'' та використовувався у царстві Паллавів (275–897). Для тамільської мови грантха вживалася до XVI{{_}}століття, для санскриту до XIX. Вплинула на [[ps:Taml|тамільську]], [[ps:Mlym|малая́лам]], [[ps:Sinh|сингальську]]. У бібліотеках Індії зберігається біля 200{{_}}тисяч джерел, як написаних на пальмовому листі, так і друкованих.\n\nБіля 2010 не{{_}}вийшла спроба ввести грантху до Юнікоду [[pt:unification|уніфікованою]] з тамільською. Через піднятий галас (у тамілів сильний националізм) вирішили розуніфікувати писемності, залишивши тільки цифри, які у пізньої грантхи співпадають з тамільськими.\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}}. Для стиків приголосних є багато [[pt:ligature|лігатур]].\n: ка {{sm|𑌕}} + і {{sm|◌𑌿}} {{_}} = кі {{sm|𑌕𑌿}}\n: ка {{sm|𑌕}} + вірама {{sm|◌𑍍}} = к {{sm|𑌕𑍍}}\n: ка {{sm|𑌕}} + вірама {{sm|◌𑍍}} + та {{sm|𑌤}} = кта {{sm|𑌕𑍍𑌤}}

[Script.Grek]
Name=Грецька
Lang=грецька
Note=головна гіпотеза
Text=Грецьке письмо зроблене з [[ps:Phnx|фінікійського]] без огляду на ранньогрецькі системи{{-}}[[ps:Linb|лінійне письмо Б]] та [[ps:Cprt|кіпрське]]. Фінікійський алфавіт був [[pt:abjad|консонантним]] (задає приголосні звуки), і семітським мовам це підходить, адже корінь слова{{-}}кістяк приголосних, а голосні грають роль закінчень: так, в [[ps:Arab|арабській]] (також семітська) ''джихадом'' займається ''моджахед'' (або, точніше, ''муджахід'').\n\nГреки додали голосні звуки, і грецька{{-}}перший відомий істинний алфавіт, що кодує як голосні, так і приголосні. Назви літер змінились мало, але припинили щось значити: ''алеф=бик''{{_}}→ ''альфа''.\n\nЗ грецького письма пішли [[ps:Latn|латинка]], [[ps:Cyrl|кирилиця]], [[ps:Copt|коптське]] і, можливо, [[ps:Armn|вірменське]] та [[ps:Runr|руни]].\n\n{{GrekCoptUni}}

[Script.Gujr]
Name=Гуджараті
Lang=гуджаратська {{nspk}}, авестійська
Text=З’явився з [[ps:Deva|деванáґарі]] і дуже схожий на нього, але вже старий гуджараті втратив характерну лінію зверху. Голосна по замовчанню {{t|ə}}. [[pt:virama|Вірама]] у гуджаратському відсутня і в комп’ютерах використовується тільки для набору [[pt:ligature|лігатур]], але зустрічається в малих мовах, що обслуговуються письмом. Заходячи у лігатуру, приголосна втрачає праву паличку, якщо є.\n{{smtable|кə|*ક|+ і|**◌િ|= кі|*કિ}}\n{{smtable|дхə|*ધ|+ вірама|**◌્|+ кə|*ક|= дхкə|*ધ્ક}}\n\nЗороастрійці втекли від мусульман до Індії і стали писати [[ps:Avst|Авесту]] місцевим письмом, традиційно гуджараті. Найвідоміший з таких зороастрійців{{-}}Фредді Мерк’юрі (правда, цого батьків доля занесла аж до Занзибару). Літери «з» в гуджараті нема, і вона записується як «дж» з нуктою (крапкою знизу).

[Script.Gukh]
Name=Ґурунґ (кхема)
Lang=ґурунґ
Text=Винайшов Бал Нарсінґх Ґурунґ. У 1997 індійський штат Сіккім визнав ґурунґ та зробив кхему офіційним письмом.\n\nНема лігатур для стиків приголосних, [[pt:virama|вірама]] (''tholhoma'') завжди видима. Знак довжини голосної тільки для [[pt:normalization|декомпозиції]]. Розділові знаки [[pt:ascii|ASCII]], плюс палиця ''данда'' з [[ps:Deva|деванаґарі]].\n\nНа момент написання кхема не має юнікодних шрифтів, але у рукописах анусвара (знак носової голосної){{-}}галочка, якщо порожня, та усмішка, якщо містить кружок (наприклад, E+анусвара).

[Script.Guru]
Name=Ґурмукхі
Lang=пенджабська
Text=З X{{_}}століття у Пенджабі використовувалася писемність [[ps:Shrd|шарада]], що погано відповідала місцевій мові. Нову писемність придумав сикхський ґуру Анґад, один з засновників релігії. Він засновував школи, де вчили рідний пенджабський, а не{{_}}класичній санскрит, і громадські їдальні, де сиділи усі разом, незалежно від індуїстської касти.\n\nГолосна по замовчанню {{t|ə}} (в Юнікоді умовно названа «а»). Інші голосні додаються оголосами: {{sm|ਕ}}=кə, {{sm|ਕਿ}}=кі. В ненаголошених складах {{t|ə}} сильно редукувалося, а в кінці слів не{{_}}читається взагалі, це добре видно у самоназві{{-}}{{sm|ਗੁਰਮੁਖੀ}} «ґу-рᵊ-му-кхіі». Окрім того, є підрядкові літери{{_}}{{sm|ਕ੍ਰ}}{{_}}{{t|крə}}, друкуються вони стандартно: основна буква, символ [[pt:virama|вірами]], підрядкова. Тому вірама пенджабській потрібна на клавіатурі, але не{{_}}на{{_}}письмі, однак зустрічається у санскритських текстах. Щоб почати слово з голосної, оголоси ставлять на нульову приголосну (для різних голосних різну).\n\nҐурмукхі сильно пов’язаний з сикхізмом, назва означає «з вуст ґуру». Пенджабські мусульмани використовують шахмукхі («з вуст шаха»), різновид арабського алфавіта.

[Script.Hang]
Name=Хангиль
Lang=корейська
Text=Хангиль (чоловічий рід!){{-}}корейське алфавітно-складове письмо. В ньому 51 чамо (літера) об’єднується у групи приблизно за складами.\n\nПридуманий групою вчених під керівництвом царя Седжона Великого, який вважав, що [[ps:Hani|китайські ієрогліфи]] погано передають корейську та складні для народу. Освічена публіка дивилась на хангиль гордовито, вважаючи жіночим, дитячим чи народним письмом, звідси назва ''еонмун{{-}}народне письмо''. Наступні царі навіть забороняли хангиль. Розвиток поезії та західне місіонерство дещо розширили використання хангилю. Прояпонське керівництво кінця XIX{{_}}століття стало забороняти все китайське і впроваджувати хангиль. Після анексії Кореї Японією (1910) насаджували японську, а хангиль став національним символом, тоді й придумали назву «хангиль»{{-}}велике письмо. У 1946, після звільнення від Японії, опубліковано нову орфографію. Єдина писемність Північної Кореї та основна{{-}}у Південній.

[Script.Hani]
Name=Китайські ієрогліфи
Lang=китайська {{nspk}}, японська {{nspk|Hira}}, раніше в’єтнамська та корейська
LangNote=мовна гілка, що складається з північнокитайської=мандарин та кількох близьких
Text=Перші піктограми відносять до VI{{_}}тисячоліття до{{_}}н.е., їх видряпували або малювали фарбою, пізніше вони видозмінилися під письмо пензлем та тушшю. Вже у I{{_}}тисячолітті до{{_}}н.е. люди стали відходити від ієрогліфів, але Китай законсервував архаїчну писемність, цьому є кілька причин:\n* багатонаціональний народ{{-}}окрім державотворчого народа хань, було ще біля десятка, і вони розуміли один одного хоч на письмі;\n* придатна граматика{{-}}відтінки значення показуються частками;\n* культ традиції{{-}}навіть зараз китайці доволі консервативні;\n* меритократія, що непогано діяла{{-}}тисячі знаків і вміння їх красиво писати виявляли людей, здатних навчатися.\n\nУ III{{_}}столітті ієрогліфи проникли до Японії. У багатьох ієрогліфів є як китайська, так і японська промова: наприклад, {{sm|月}} (Місяць) має китайську промову «ґецу» та «ґацу», і японське «цукі». Як читати{{-}}визначається контекстом: {{sm|月曜日}}=ґецуйо:бі (понеділок), {{sm|月見}}=цукімі (милування місяцем).\n\nУ Китаї, Тайвані, Японії та Кореї ієрогліфи відрізняються, Юнікод ці розбіжності не{{_}}кодує: тонкощі написання передаються шрифтами, і навіть якщо шрифт невірний, зрозуміло, про що мова.\n\nВ’єтнам відмовився від ієрогліфів у 1945. Північна Корея не{{_}}використовує ієрогліфи, Південна використовує вкрай рідко.\n\nКитайська мова все ще роздроблена на діалекти, і ввести фонетичне письмо неможливо.

[Script.Hano]
Name=Хануноо
Lang=хануноо {{nspk}} та інші народи о. Міндоро ''(Філіпіни)''
Text=Хануноо походить з [[ps:Brah|брахмі]]. Як близька родичка [[ps:Tglg|тагальська]], він початково писався на бамбукових дощечках від тіла, а читався зліва направо.\n\nМітка {{t|і}} завжди над літерою, а {{t|у}} прикріплюється де зручно: {{sm|ᜪᜳ}} бу, {{sm|ᜱᜳ}} ху. Історично {{t|r}} виглядала як горизонтальне або похиле тире, але у 2010-х вона змінила форму.

[Script.Hatr]
Name=Хатранська (ашшурська)
Lang=хатранська (ашшурська) арамейська
Text=Нащадок [[ps:Armi|арамейської]]. Використовувалася у Хатрі (сучасний Ірак) до III{{_}}століття, коли Хатру зруйнував Шапур{{_}}I Сасанід. Усі відомі написи дуже короткі, найдовший{{-}}13 рядків.

[Script.Hebr]
Name=Іврит (гебрайська)
Lang=іврит {{nspk}}, ладіно, їдиш, арамейська, раніше караїмська та кримчацька
Text=Під владою Вавілону, ≈500{{bc}}, євреї перейшли з палеоєврейського письма, майже точної копії [[ps:Phnx|фінікійського]], до [[ps:Armi|арамейського]]. У єврейському містицизмі алфавіт є ледве не{{_}}елементом світобудови, і 22 арамейських літери дожили до наших днів, і до II{{_}}століття{{bc}} набули майже сучасного вигляду.\n\nЗаписує тільки приголосні звуки, але чотири літери {{sm|אהוי}} можуть означати голосні, ці літери звуться [[pt:abjad|матрес лекціоніс]]. В VI–VIII{{_}}столітті придумали оголоси{{-}}крапки над літерами, важливі для точної передачі текстів Тори.\n\nДо X{{_}}століття іврит пішов із розмовної практики, залишившись тільки книжною мовою, однак гебрайськими літерами писали і розмовними єврейськими мовами: їдишем, ладіно та іншими. З появою держави Ізраїль іврит знова зробили мовою повсякденного спілкування.

[Script.Hent]
Name=Хентáйґана
Lang=японська
Text=Хентáйґана{{-}}загальна назва застарілих знаків [[ps:Hira|хірáґани]], записаних вкрай неохайно.\n\nЗ [[ps:Hani|ієрогліфів]] пішла допоміжна абетка манйóґана{{-}}роль грало не{{_}}зображення на ієрогліфі, а вимова. До X{{_}}століття манйоґана поступилась хіраґані та [[ps:Kana|катáкані]]. Якоїсь системи не{{_}}було, тому існували різні знаки для одного склада.\n\nУ 1900 хіраґану стандартизували, за кожним складом залишили один символ. А хентайґана стала чимсь на кшталт західного готичного шрифту або кирилічного уставу{{-}}застосовується у листівках, релігійних документах, дипломах шкіл бойових мистецтв та… на вивісках ресторанів.\n\n«Китайські порномультики» хентай{{-}}омофон: вони походять від {{sm|変態}} «хентай»{{-}}збочений, а хентайґана від {{sm|変体}} «хентай»{{-}}незвичайний.

[Script.Hira]
Name=Хірáґана
Lang=японська
Text=Біля III{{_}}століття японці стали писати [[ps:Hani|китайськими ієрогліфами]]. З них пішла допоміжна абетка манйóґана{{-}}роль грало не{{_}}зображення на ієрогліфі, а звучання. Хірáґана{{-}}не що інше, як дуже неохайно записана манйоґана.\n\nЖінки, яким не{{_}}була доступна освіта, писали складовою абеткою, і віддавали перевагу не{{_}}рубленій [[ps:Kana|катáкані]], а плавній хірáґані. Зараз хіраґаною пишуть слова, які не{{_}}мають ієрогліфа або він невідомий пишучому/читачу (окрім запозичених, для них катакана), закінчення слів, вчать дітей, підписують звучання ієрогліфів.

[Script.Hluw]
Name=Анатолійські (лувійські) ієрогліфи
Lang=лувійська
Text=Звуться ієрогліфи за місцем, де вони знайдені ''(анатолійські, тобто Мала Азія)'', або за мовою ''(лувійські)''. А ось назва «хетські» некоректна, хетська ніколи не{{_}}писалася цими ієрогліфами, хоча перші з них і розроблялися у хетсько-лувійській двомовності (біля 1240{{bc}} хети були завойовані асирійцями). У XII та XI{{_}}столітті{{bc}} була Катастрофа бронзового віку з нестачею матеріалів, з X{{_}}століття{{bc}} написи знову з’являються. Біля VII{{_}}століття{{bc}} ієрогліфи замінили [[pt:alphabet|алфавітним]] письмом та забули.\n\nВідомо біля 500 ієрогліфів. Окремі ієрогліфи можуть означати не{{_}}лише поняття, але й склад, але таких мало.\n\nУвагу дослідників ієрогліфи привернули біля 1800, припустили, що вони хетські. У 1915 лувійську мову розшифрували через [[ps:Xsux|клинопис]], у 1930-і з’явились перші розшифровки ієрогліфів. У 1973 розшифровані остаточно.

[Script.Hmng]
Name=Пахау хмонг
Lang=мови білих та зелених хмонгів
Note=перша версія
Text=Автор писемності Шон-ли Я заявляє, що письмо дане йому богом. Назва «пахау» означає «об’єднатися». Розробка йшла з 1959 до 1971. Йшла В’єтнамська війна, група Шона була під підозрою і в комуністичних, і в проамериканських сил, і скоро після створення письма Шона вбили проамериканські.\n\nБільшість абуґід «приголосно-центричні». Центральний компонент пахау{{-}}голосна літера, а початкові приголосні стоять справа від неї. Наприклад, слово «хмонг» {{sm|𖬌𖬣𖬵}} складається з голосної «oob», приголосної «qh» та тона-цвяшка.\n\nІснують чотири версії, остання запропонована лише за місяць до вбивства. Версії 2 та 3 використовуться різними групами хмонгів, і цей блок кодує усі, окрім першої.\n\nХмонги з одного клану сприймаються як брати та сестри, і не{{_}}повинні робити нічого схожого на відносини, навіть проводити час разом. Оскільки хмонги втратили батьківщину, знаки кланів можна було носити на значках або малювати на дверях. Ці символи майже не{{_}}використовувались.

[Script.Hmnp]
Name=Ньяке пуаци хмонг (алфавіт Черванга)
Lang=мови білих та зелених хмонгів
Text=У 1970-і в’єтнамські та лаоські хмонги розбіглись по країнах, зокрема осіли у США. Про долю американського хмонга є чудовий фільм «Гран-Торіно» (2008).\n\nПисемність придумав у 1980-і Черванг Конг, священник однієї з євангельських церков Америки. Церква активно проповідувала, і писемність поширилась по США. Обмежено використовується в Азії та Австралії. Для власних імен замість великих літер використовуються спеціальні знаки.

[Script.Hung]
Name=Угорські (секейські) руни
Lang=угорська
Text=Невідомо, як староугорські руни пов’язані з [[ps:Orkh|тюркськими]]: чи пішли від них, чи сестринські писемності.\n\nІштван{{_}}I, перший король Угорщини, об’єднав угорські племена, обернув у християнство та біля 1000 перейшов на [[ps:Latn|латинку]], але руни продовжують використовуватися, поступово згасаючи. Останні написи датуються ≈1800.\n\nЗ XVII{{_}}століття почалося вивчення, біля 1900 проведено основну роботу і навіть придумали руни для бракуючих звуків угорської. Угорці пишаються рунами та іноді дублюють ними написи. Але мало хто вміє читати руни: у 2017 жартівники замінили знак міста Ерд (Érd) на «Szia» (''привіт'', обидва слова довжиною 3 руни), і помітили це через місяць.

[Script.Ital]
Name=Етруська
Lang=етруська та інші мови Італії
Text=Староіталійські алфавіти створено з [[ps:Phnx|фінікійського]] та раннього [[ps:Grek|грецького]]. В подальшому розвинулися до [[ps:Latn|латинського]].\n\nЮнікод не{{_}}розрізняє мов Італії, [[pt:unification|об’єднуючи]] усі в один блок{{-}}і зліва направо, і справа наліво.

[Script.Java]
Name=Яванська
Lang=яванська, дрібні мови Яви
Text=Походить з [[ps:Kawi|каві]]. Голосна по замовчанню {{t|а}}. Знак «[[pt:virama|вірама]]» (стерти голосну) зветься «пангкон» і являє собою не{{_}}похилу рисочку, а довгий гак. Яванське письмо близьке до [[ps:Bali|балійського]]. До середини XX{{_}}століття повністю витіснене [[ps:Latn|латинкою]] і використовується як «парадне», тим більш воно дійсно красиве.

[Script.Kali]
Name=Кая-лі
Lang=червонокаренська ''(М’янма)''
Text=Кая-лі походить з [[ps:Brah|брахмі]], створена Хтае Бу Пхае у 1962 у відповідь на поширення [[ps:Latn|латинки]]{{-}}але літери не{{_}}мають голосної по замовчанню, і тому це не{{_}}[[pt:abugida|абуґіда]]. Чотири голосних пишуться окремими літерами, інші діакритикою над {{sm|ꤢ}}. Ще кілька голосних з запозичених слів пишуться діакритикою над {{sm|ꤣ}}.\n\nКая-лі{{-}}здебільшого алфавіт біженців: {{%|90}} мешканців у тайських таборах біженців{{-}}карени, що втекли від звірств бірманських військових, і в майже тюремних умовах важливо усе, що поєднує. Карени{{-}}різнорідна група народів, серед них є червоні, чорні, білі та інші, за кольором національного костюма. Окрім кая-лі, пишуть [[ps:Thai|тайським]], латинкою і [[ps:Mymr|бірманським]].

[Script.Kana]
Name=Катáкана
Lang=японська {{nspk|Hira}}
Text=Біля III{{_}}століття японці почали писати [[ps:Hani|китайськими ієрогліфами]]. З них пішла допоміжна абетка манйóґана{{-}}роль грало не{{_}}зображення на ієрогліфі, а звучання. Манйоґана спростилася до катáкани.\n\nКатáкану використовують для запису запозичених слів та початкового навчання іноземців. До 1946 вживали для запису закінчень слів (зараз це роблять [[ps:Hira|хірáґаною]]).

[Script.Kawi]
Name=Каві (старояванська)
Lang=санскрит, старі мови Яви: балійська, яванська, сунданська, малайська
Text=Стара писемність [[ps:Brah|брахмійського]] походження, предок [[ps:Java|яванської]]. Походить з паллави (ранньої [[ps:Gran|грантхи]]). До XVI{{_}}століття замінюється іншими писемностями.\n\nІснує декілька стилів каві, пристосованих під різні форми письма{{-}}вичавлювання на мідних пластинах, письмо чорнилом на пальмовому листі, вирізання на камені. «Стандартний» стиль каві{{-}}ранні написи на міді, при цьому частина символів узята з пізнього каві та перероблена так, щоб нагадувала ранній.\n\nПишуть без пропусків, при цьому на кінці слів, що закінчуються на приголосний, стоїть [[pt:virama|вірама]] (killer){{-}}великий гак. Існує і віртуальна вірама для стиків приголосних{{-}}літери пишуться у стовпчик.\n\nВ Індонезії пишуть [[ps:Latn|латинкою]], і існує активна спільнота людей, що переписуються на каві сучасними мовами. Для цього використовували блоки [[ps:Bali|балійської]] або [[ps:Java|яванської]]. Жоден символ сучасного каві не{{_}}закодований, але на них залишене місце.

[Script.Khar]
Name=Кхароштхі
Lang=гандхарі, палі, сакські, санскрит
Text=Кхароштхі (індобактрійське, кабульське письмо) застосовувалося у Середній Азії та Афганістані до III{{_}}століття. Походить з [[ps:Armi|арамейської]] і вважається сестринським з [[ps:Brah|брахмі]], нащадків немає. Має одну з властивостей [[pt:brahmic|брахмійської абуґіди]]{{-}}голосна по замовчанню міняється оголосами. [[pt:virama|Вірама]] чисто віртуальна, кінцева приголосна записується нижнім індексом. Також відомо біля 30 [[pt:ligature|лігатур]] зі здвоєних приголосних:\n: ка {{sm|𐨐}} + і {{sm|◌𐨁}} = кі {{sm|𐨐𐨁}}\n: дха {{sm|𐨢}} + і {{sm|◌𐨁}} + ка {{sm|𐨐}} + вірама {{sm|◌𐨿}} = дхік {{sm|&rlm;&#68130;&#68097;&#68112;&#68159;}}\n: ка {{sm|𐨐}} + вірама {{sm|◌𐨿}} + та {{sm|𐨟}} = кта {{sm|&rlm;&#68112;&#68159;&#68127;}}\n\nІснують непозиційні цифри, схожі на римські. Кхароштхі відкрито у XIX{{_}}столітті і доволі швидко розшифроване.

[Script.Khmr]
Name=Кхмерська
Lang=кхмерська ''(Камбоджа, 16{{_}}млн на 2007)''
Text=Як і інші писемності Південно-Східної Азії, пішла з паллави (ранньої [[ps:Gran|грантхи]]). Стала основою для [[ps:Thai|тайської]] та [[ps:Laoo|лаоської]].\n\nМіж словами не{{_}}ставляться пропуски. Голосна по замовчанню для одних приголосних {{t|а}}, для інших {{t|о}}. Оголоси на цих приголосних також звучать по-різному. Ті приголосні, що на {{t|о}}, також слугують кінцевими. Існують дві [[pt:virama|вірами]]: одна видима застаріла, інша віртуальна для збірки стиків приголосних: під першою приголосною записується зменшена друга. Наприклад, самоназва {{sm|ខ្មែរ}} записується як\n: {{sm|ខ}} {{sm|◌្}} {{sm|ម}} {{sm|◌ែ}} {{sm|រ}}

[Script.Khoj]
Name=Ходжкі
Lang=качі, синдхі ''(Індія)''
Text=Традиційно вважається, що ходжкі придумав Пір Садардін (XIV{{_}}століття), що був посланий до Індії проповідувати іслам. За більш приземленою версією, це варіант ланди (дуже біглої [[ps:Shrd|шаради]]), що виділився у XVI{{_}}столітті. Вживається та вивчається понині індійськими шиїтами.\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|а}}, [[pt:virama|вірамою]] та чотирма [[pt:ligature|лігатурами]] на стиках приголосних, одна з яких через брак приголосної {{t|ша}} пишеться через знак «нукта»:\n: ка {{sm|𑈈}} + і {{sm|◌𑈭}} = кі {{sm|𑈈𑈭}}\n: ка {{sm|𑈈}} + вірама {{sm|◌𑈵}} = к {{sm|𑈈𑈵}}\n: та {{sm|𑈙}} + вірама {{sm|◌𑈵}} + ра {{sm|𑈦}} = тра {{sm|𑈙𑈵𑈦}}&nbsp;&nbsp; (також «джн’я» и «дра»)\n: ка {{sm|𑈈}} + вірама {{sm|◌𑈵}} + са {{sm|𑈩}} + нукта {{sm|◌𑈶}} = кша {{sm|𑈈𑈵𑈩𑈶}}\nВірама може виглядати як коса риска {{sm|𑈈/}}. Цифри дуже схожі на [[ps:Gujr|гуджараті]] та [[pt:unification|уніфіковані]] з ним.

[Script.Kits]
Name=Мале киданське письмо
Lang=киданська ''(північно-східний Китай)''
Text=Використовувалось у державі Ляо (північно-сходний Китай). Винайдене біля 925 вченим на ім’я Єлюй Дела на основі [[ps:Ougr|уйгурської]]. Слова записуються блоками до семи ієрогліфів. На 1987 відомо 378  символів, з них 125{{-}}ієрогліфи, 115{{-}}фонетичні, решта не{{_}}розшифрована.\n\nВелике та мале письмо використовувались паралельно, мале простіше (велике{{-}}чисто ієрогліфічне). Киданських книг не{{_}}збереглось, тільки предмети і написи на похованнях шляхетних громадян, остання{{-}}біля 1200. У 1216 киданів остаточно розбили монголи та корейці.\n\nБагато шрифтів кладуть киданський текст на 90°. Даний шрифт показує ієрогліфи прямо{{-}}як у книзі ''Daniel Kane. The Kitan Language and Script''. Через питання з авторськими правами значок показує один з символов з бронзового киданського дзеркала (промалював професор Цзін Юнші), а шрифт{{-}}сучасний курсивний, зібраний Google.\n\nОстанній квадрат, схожий на [[pt:tofu|тофу]]{{,-}}нерозбірливий символ. Він формує блоки, як інші киданські символи.

[Script.Knda]
Name=Кáннада
Lang=кáннада
Note=відділилася від сестринської [[ps:Telu|тéлуґу]]
Text=Як і більшість інших писемностей Південно-Східної Азії, походить від [[ps:Brah|брахмі]]. Голосна по замовчанню {{t|а}}, замінюється оголосами:\n: ка {{sm|ಕ}} + і {{sm|◌ಿ}} = кі {{sm|ಕಿ}}\n[[pt:virama|Вірама]] (знак «прибрати голосну») з’являється на письмі тільки для передачі санскриту. На комп’ютерах вірама слугує для набору [[pt:ligature|лігатур]] «приголосна+приголосна»:\n: ка {{sm|ಕ}} + вірама {{sm|◌್}} + та {{sm|ತ}} = кта {{sm|ಕ್ತ}}\nЧасто застосовується в смайликах: <font face='{{fontface}},Cambria' size='+3'>ಠ͜ಠ</font>.

[Script.Krai]
Name=Кірат (раї)
Lang=бантава
Text=Створив Махаґуру Тіка Рам Раї з місцевих писемностей, близьких до [[ps:Deva|деванаґарі]]. У 1995 індійський штат Сіккім визнав бантаву (під назвою ''раї'', хоча це більш широка група народів, а ''кірат''{{-}}ще ширша) та зробив кірат офіційним письмом.\n\nХоча це брахмійська абуґіда, в ній нема [[pt:ligature|лігатур]], міток на мітках та іншого складного малювання, усі символи звичайні [[pt:spacing|протяжні]]. Палиця ''данда'' нахилена, щоб відрізняти від {{t|a:}}, тому письмо використовує свою данду, а не загальноіндійську з деванаґарі.

[Script.Kthi]
Name=Кайтхі
Lang=хінді, малі мови Індії
Text=Назва писемності пішло від касти «каястха» (конторщики). Є дуже [[pt:cursive|біглим]] варіантом [[ps:Deva|деванáґарі]]. Використовувалося у Імперії великих моголів у північно-східній Індії, дозволялось у судах, а з 1950 до 1954 було основною судовою писемністю. Розраховували розширити використання кайтхі, але каста брахманів спротивилась цьому, і сучасні індійці ледве читають кайтхі.\n\nЦифри схожі на [[ps:Deva|деванаґарі]], окрім 5 та 9, та [[pt:unification|уніфіковані]] з ним.

[Script.Lana]
Name=Ланна (тай-тхам)
Lang=юан (=північнотайська, =ланна), ли (=тай-ли), кхинська, усі{{-}}Таїланд
Text=Походить з північнотайської держави Ланна або Ланнатай (1296–1558). Після вона було завойована Бірмою, і у 1774 перейшла до Сіаму (Таїланду). Сіам був багатокультурним, але після невдалого перевороту 1912 король почав просувати націоналізм. У 1933 націоналісти прийшли до влади і знищили багато зразків ланни.\n\nЯк і в інших подібних писемностях, круглі обриси літер пішли через письмо на пальмовому листі (пряма лінія проріже лист по жилках). Голосна по замовчанню {{t|a}}. Між словами не{{_}}ставляться пропуски. Голосні є двох видів: незалежні (на початку слова) та оголоси. [[pt:virama|Вірами]] нема, але є схожий спецсимвол для збирання складів:\n: високе ха {{sm|ᩉ}} + і {{sm|◌ᩥ}} + sakot {{sm|◌᩠}} + на {{sm|ᨶ}} = хін {{sm|ᩉᩥ᩠ᨶ}}\n\nМає два набори цифр: хора (повсякденні) та тхам (священні).\n\nНосіїв мови юан кілька мільйонів, але з XX{{_}}століття не{{_}}багато письменних у ланні, частіше пишуть [[ps:Thai|тайським]] письмом. Тільки невелика кхинська мова {{nspk|kkh}} використовує ланну як основне письмо.

[Script.Laoo]
Name=Лаоська
Lang=лаоська ''(в Лаосі рідна для 3{{_}}млн та друга{{-}}для 4{{_}}млн, ще >20{{_}}млн в Таїланді користуються [[ps:Thai|тайським письмом]])''
Text=Лаоський алфавіт стандартизовано у XIV{{_}}столітті. Як і [[ps:Thai|тайський]], походить з [[ps:Khmr|кхмерського]]. Після реформи, зробленої комуністами у 1960-і, зникли голосна по замовчанню і знак [[pt:virama|вірами]], і у лаоського залишилася остання ознака абуґіди{{-}}складні правила запису голосних: {{sm|ເກົ້າ}} ''kao'' «дев’ять». Лаоська мова тонова, і в цьому слові ми бачимо над приголосною {{sm|ກ}} як оголос з трьох (!) символів, так і тон. З історичних причин багато оголосів{{-}}звичайні [[pt:spacing|протяжні]] символи.\n\nМіж словами нема пропусків. Як і в тайській, літери звуться словами: {{sm|ບ}} зветься «бо-бе» чи просто «бе» (цап). Літера {{sm|ຣ}} (r) стала німою або перетворилася на {{t|л}}, і тому зникла з орфографії, залишившись лише для запису іноземних імен.\n\nВ буддизмі використовується мова палі як священна, для запису цієї мови використовуюся декілька додаткових літер і та сама вірама.\n\nВ Юнікоді для порожнього місця над міткою прийняте пунктирне коло; лаосці традиційно використовують косий хрест, що не{{_}}потрапив до Юнікоду. Іноді для цього використовують [[ps:Latn|латинську]] «x».

[Script.Latn]
Name=Латинка
Lang=іспанська {{nspk|es}}, англійська {{nspk}}; більшість мов західного та тюркского світу (включаючи Східну Європу, Прибалтику, Молдову), Чорної Африки, Океанії; в’єтнамська, карельська, курдська, есперанто
Text=Латинка{{-}}[[ps:Grek|давньогрецьке]] письмо, адаптоване біля 700{{bc}} для запису [[ps:Ital|етруських]] говорів, що пізніше стали латинською мовою.\n\nУ середні віки до латинки додалися літери J, V та W. [[pt:minuscule|Мінускульне]] письмо, винайдене для економії дорогого пергаменту, перетворилось на малі літери.\n\nЛатинська мова давно мертва, але широка територія Римської імперії, місіонерська діяльність Папського престолу та Великі географічні відкриття, зроблені західним світом, зробили латинку головним алфавітом світу. Латинка використовується у математиці, медицині, фонетиці, програмуванні.\n\nЗ розвалом СРСР на латинку перейшли Азербайджан, Молдова, Туркменія, Узбекістан.

[Script.Lepc]
Name=Лепча (ронг)
Lang=лепча
Text=Пішла від [[ps:Tibt|тибетської]], початково писалася зверху донизу, але потім стали писати горизонтально, тому літери схожі на тибетські, повернуті на 90°. Традиційно вважається, что розробили письмо буддійські проповідники біля 1700, а впровадив Чакдор Намг’ял, князь Сіккіму (правив 1700–1717). Перший друкований текст{{-}}Євангеліє від Матвія, 1845.\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}}. Початкові голосні не{{_}}мають особливу форму, а пишуться з «нульовою» приголосною літерою, схожою на амперсанд. [[pt:virama|Вірами]] нема. Замість цього, щоб одержати склад з тьох звуків, додають спочатку оголос, а потім кінцевий приголосний. Між словами нема пропусків.

[Script.Limb]
Name=Лімбу
Lang=лімбу {{nspk}}, санскрит, палі
Text=Традиційно вважається, що писемність була створена у IX{{_}}столітті королем Сіріджонгою та відроджена восьма століттями пізніше одноіменним філософом, що став його реінкарнацією. За більш приземленою версією, походить з [[ps:Lepc|лепчі]] і не{{_}}може бути таким давнім.\n\nГолосна по замовчанню {{t|ɔ}}, середнє між {{t|а}} та {{t|о}}.\n\nПочаткові голосні не{{_}}мають особливу форму, а пишуться з «нульовою» прилогосною літерою {{sm|ᤀ}}, схожою на непальський прапор. Щоб одержати склад з трьох звуків, додають спочатку оголос, а потім кінцевий приголосний: {{sm|ᤐᤳᤗᤥ}} {{t|pɔtlo}}. [[pt:virama|Вірама]]-підкреслення вживається у запозиченнях для літер, що не мають кінцевої форми, і іноді у складах з довгою голосною: {{sm|ᤁᤁ᤻}} {{t|kɔ:k}}.

[Script.Lina]
Name=Лінійне письмо А
Lang=ймовірно, мінойська
Text=Використовувалось на островах Крит та Кіклади. Більша частина написів канцелярські і зроблені на глині, зустрічаються написані чорнилом на посудинах та інших предметах. Але форма знаків дозволяє припустити, що писали чорнилом на шкірі або іншому м’якому матеріалі. Біля 1450{{bc}}, із вторгненням греків, замінюється [[ps:Linb|лінійним письмом Б]].\n\nАртур Еванс знайшов письмо у кінці XIX{{_}}століття, причому частина артефактів загинула{{-}}якісь викинули ненавчені робітники, якісь були залиті дощем вже на складі. Назвав письмо лінійним, тому що складалось з ліній, на відміну від більш ранніх критських ієрогліфів (нема у Юнікоді). Він затягував публікацию відкриття, сподіваючись розшифрувати самостійно, аж до смерті у 1941. Вичерпної розшифровки все ще нема{{-}}на відміну від більш пізнього лінійного письма Б.

[Script.Linb]
Name=Лінійне письмо Б
Lang=мікенська ''(протогрецька)''
Text=Достить точно відомий момент встановлення на Криті грецької влади{{-}}1450{{bc}} [[ps:Lina|Лінійне письмо А]] почало виходити з використання.\n\nХимерна форма символів дозволяє припустити, що писали на шкірі або папірусі, тим більше лінійним письмом А дійсно писали чорнилом. Але усі збережені пам’ятки виконані на глиняних табличках, що випалились у пожежах та збереглися тисячоліттями. Письмо використовувалось вузькою кастою писарів, що орієнтувалися на граматику мінойської мови, а не{{_}}грецької. Усі збережені пам’ятки{{-}}канцелярські книги: угоди оренди, списки ремісників, описи майна…\n\nВідкрите на початку XX{{_}}століття Артуром Евансом. Розшифроване у 1950-і роки.

[Script.Lisu]
Name=Лісу (алфавіт Фрейзера)
Lang=лісу
Text=Алфавіт придуманий бірманським проповідником Сара Ба Тау та британським місіонером Джеймсом Фрейзером. Складається з великих [[ps:Latn|латинських]] літер, як звичайних, так і повернутих. Малого регістра нема. Завдяки зусиллям місіонерів {{%|40}} лісу{{-}}протестанти. Китайці визнали писемність у 1992.\n\nБули і інші спроби навчити лісу писати: складове письмо, що нагадує [[ps:Hani|китайські ієрогліфи]] (≈1925), заснована на піньїні (латинському записі китайської) латинка (1957), [[ps:Plrd|алфавіт Полларда]] (мяо) і писемність на [[ps:Mymr|бірманській]] основі.

[Script.Lyci]
Name=Лікійська
Lang=лікійська ''(Мала Азія)''
Text=Алфавіт придуманий під впливом [[ps:Phnx|фінікійської]] та [[ps:Grek|грецької]]. Так що подібність до грецької оманлива: частина літер фінікійські. Витіснена грецькою біля III{{_}}століття{{bc}}, коли Грецію завоював Олександр Македонський.\n\nЛікія{{-}}не самоназва, так область звали греки. Самоназва мови{{-}}''trm̃mili''.\n\nРозшифрована на початку XX{{_}}століття.

[Script.Lydi]
Name=Лідійська (сардійська)
Lang=лідійська ''(=сардійська, Мала Азія)''
Text=Алфавіт близький до [[ps:Lyci|лікійського]], пішов від [[ps:Phnx|фінікійського]]. Витіснений [[ps:Grek|грецьким]] біля III{{_}}століття{{bc}}, коли Лідію завоював Олександр Македонський.\n\nРанні написи були в обох напрямках, пізні виключно справа наліво. Унікальна риса{{-}}трикутна лапка.\n\nЛідія{{-}}не самоназва, самі лідійці звали область за столицею{{-}}Сарди.\n\nРозшифрований у 1916 та добре вивчений, незважаючи на невелику кількість написів (на 1986{{-}}109{{_}}штук).

[Script.Mahj]
Name=Махаджані
Lang=хінді, пенджабська, марварі ''(Північна Індія)''
Text=Ще одне, як і [[ps:Kthi|кайтхі]], відлуння індійської кастової системи: ця писемність використовувалася банкірами та бухгалтерами аж до XX{{_}}століття, і понині у вкрай малому вжитку.\n\nПисемність деградувала майже до [[pt:abjad|консонантної]]: приголосна літера означає і {{t|ка}}, і {{t|кі}}, і {{t|к}}. Якщо все ж голосна важлива, є спеціальні знаки. [[pt:virama|Вірам]] та [[pt:ligature|лігатур]] нема. Зате є безліч скорочень та дробів, важливих для бухгалтерських книг. Багато з них погано досліджені і тому все ще не{{_}}закодовані.\n\nЛінія зверху зустрічається тільки у заголовках. Цифри помічені схожі на [[ps:Deva|деванáґарі]] та [[ps:Gujr|гуджараті]]; у Юнікоді [[pt:unification|уніфіковані]] з першим.

[Script.Maka]
Name=Макасарська (пташине письмо)
Lang=макасарська ''(південний Сулавесі)''
Text=Походить з [[ps:Kawi|каві]] (старояванської). За форму літер письмо одержало прізвисько «пташине». Коли письмо з’явилося{{-}}предмет суперечок, але воно не{{_}}давнє: відома форма пристосована до пера і паперу, а не{{_}}пальмового листя. Перше відоме джерело{{-}}підпис на угоді з Голландською Ост-Індською компанією (1667).\n\nБрахмійська абуґіда з 17 приголосних без [[pt:virama|вірами]]. Початкова голосна{{-}}літера {{sm|𑻱}} (можливо, з оголосами). Концеві приголосні{{-}}''м'', ''нн'' та гортанна змичка{{-}}опускаються. Пропусків нема, між словами та фразами ставиться вертикальна трикрапка. З такою функціональністю писемність буде неповною{{-}}тому до XIX{{_}}століття була повністю замінена [[ps:Bugi|лонтарою]], яка вважається сестринською.\n\nЦифри зустрічалися як європейські, так і арабо-індійські. В одному з рукописів зустрічався розділовий знак у вигляді пальми, [[pt:unification|уніфікований]] з [[pt:emoji|емодзі]] {{em|🌴}}.\n\nЗнак ''angka'' означає ту ж приголосну: {{sm|𑻧𑻴𑻲}} дуда, {{sm|𑻧𑻲𑻴}} даду.<br>\nДва однакових склади навіть простіше: {{sm|𑻧𑻴𑻴}} дуду.

[Script.Mand]
Name=Мандейська
Lang=мандейська ''(Іран та Ірак)''
Text=Пішла від [[ps:Armi|арамейського]] або [[ps:Prti|парфянського]] письма. Використовується так званими «болотними арабами», що живуть біля злиття рік Тигр та Євфрат та сповідують мандеїзм, незвичайну гностичну релігію. Їх кількість в Іраку швидко зменшується з {{n|45000}} (1996) до 5000 (2007), біля 60{{_}}тисяч розкидані по світу, і, ймовірно, на правах біженців вони швидко зникнуть.

[Script.Mani]
Name=Маніхейська
Lang=согдійська, парфянська, середньоперська
Text=Походить з [[ps:Syrc|сирійської]] та пов’язана з поширенням релігії маніхейства. Коли сасанідська Персія біля 300 вигнала маніхеїв, джерела стали зустрічатися північніше, у Середній Азії. Останні джерела датуються X{{_}}століттям та знайдені у сучасному Сінцзян-Уйгурському окрузі.\n\nЛітери з’єднані, як і у сирійській.\n\nТермін придумав німець Фрідріх Мюллер, він же у 1903 прочитав письмо.

[Script.Marc]
Name=Марчхен
Lang=шангшунгська ''(Тибет)'', тибетські (у релігії ''бон'')
Text=Шангшунгська{{-}}вимерла у X{{_}}столітті сино-тибетська мова, якою писали мінімум п’ятьма різними писемностями. З них у Юнікоді є тільки марчхен, а інші навіть не{{_}}[[pt:unification|уніфіковані]]. З великою ймовірністю, усіма цими писемностями користувались тільки у релігійних цілях. Як писали у побуті{{-}}невідомо.\n\nУ складі декілька літер стоять одна на одній, при цьому оголоси відносятся до нижньої з них, навіть якщо прикріплені до верхньої: spyir {{sm|𑲍𑲞𑲩𑲱𑲊}}{{-}}тибетське «загальний». [[pt:virama|Вірами]] нема.\n\nВ наш час вживається у ''бон''{{-}}тибетській навколобуддійській релігії, що вийшла з раннього буддизму (не{{_}}плутати зі справжнім тибетським буддизмом). Лівостороння свастика стала символом релігії ''бон''.

[Script.Medf]
Name=Обері-окаїме (медефайдрин)
Lang=обері-окаїме/медефайдрин ''(Нігерія)''
Text=Штучну мову та писемність для неї створили Майкл Укпонг та Акпан Акпан Удофіа біля 1931 у нігерійській навколохристиянській церкві ''обері-окаїме''. Слова власні, граматика{{-}}суміш англійської та місцевої мови ібібіо. Система числення позиційна двадцяткова, передає лічильні звички ібібіо. Розділові знаки власні.\n\nНову мову використовували у богослужіннях, викладали у школі. Це порушувало місцевий закон про освіту, школа зазнавала переслідувань та штрафів, і навчання згорнули. Залишилось декілька рукописів, і ті в поганому стані. Дослідники дізнались про медефайдрин у 1947. Біля 4000 обері існує і понині (2020), але носіїв мови одиниці. Нігерійська влада посилено досліджує мову та сканує збережені документи.

[Script.Mend]
Name=Кікакуї (менде)
Lang=менде
Text=Винайшов кікакуї ісламський проповідник Мохамед Турай. Початкове письмо з 42 символів було [[pt:abugida|абуґідою]], але з подальшими додаваннями, зробленими учнями, воно розтратило системність. Назва{{-}}за трьома першими складами в абетці. Також у письмо війшла своя непозиційна система числення.\n\nНа початку XX{{_}}століття письмо вживалося широко, але пізніше менде прийняли [[ps:Latn|латинку]]. Сучасних (2010-і) письменних у кікакуї декілька сотень.

[Script.Merc]
Name=Мероїтський курсив
Lang=мероїтська, можливо, давньонубійська
Text=Мероїтська писемність застосовувалася у Нубії та Судані для запису місцевих мов до VII{{_}}століття. Має дві форми: ієрогліфічну та курсивну. Ієрогліфічна форма пішла від [[ps:Egyp|єгипетських ієрогліфів]] та писалась справа наліво стовпцями; відомі тільки написи, висічені на монументах. Курсивна{{-}}від єгипетського демотичного письма та писалась справа наліво, {{%|90}} усіх написів.\n\nІснує більше 2000 написів. Алфавіт розшифрований на початку XX{{_}}століття через мероїтський запис єгипетських імен. Але мова багато у чому не{{_}}зрозуміла.

[Script.Mero]
Name=Мероїтські ієрогліфи
Lang=мероїтська, можливо, давньонубійська

[Script.Mlym]
Name=Малаялам
Lang=малая́лам {{nspk}}, [[ps:Tutg|тулу]] {{nspk|Tutg}}, санскрит
Text=Походить з [[ps:Gran|грантхи]]. Голосна по замовчанню {{t|а}}. Химерні літери слугують, щоб не{{_}}розрізати пальмовий лист за жилками.\n\nПерша друкована книга (Рим, 1772) мала біля 1000 різних гліфів. У 1971 пройшла реформа графіки, що перетворила їх у 250 на друку та 90 на машинці{{-}}оголоси та {{t|r}} відірвались від літер, поширені стики приголосних стали не{{_}}зверху донизу, а зліва направо, рідкісні просто через [[pt:virama|віраму]].\n: ка {{sm|ക}} + і {{sm|◌ി}}{{_}}{{_}}= кі {{sm|കി}}\n: ка {{sm|ക}} + вірама {{sm|◌്}} = к {{sm|ക്}}\n: та {{sm|ത}} + вірама {{sm|◌്}} + ка {{sm|ക}} = тка {{sm|ത്ക}}\n: ка {{sm|ക}} + вірама {{sm|◌്}} + ка {{sm|ക}} = кка {{sm|ക്ക}}\n: ка {{sm|ക}} + вірама {{sm|◌്}} + ра {{sm|ര}} = кра {{sm|ക്ര}}\n\nЛітери ''chillu'' містять вбудовану віраму, при цьому деякі з них походять з іншої літери: наприклад, L{{-}}від літери «та». З них п’ять (NN, N, RR, L, LL) використовуються у сучасному письмі, та чотири (K, M, Y, LLL) [[pt:obsolete|застарілі]].\n\nОрфографічні реформи мало хто полюбляє; побутове письмо та афіші фільмів продовжували робити у старій орфографії. Доюнікодні шрифти розповсюдили нову орфографію. Microsoft, Apple та Google зробили юнікодні шрифти у новій орфографії{{-}}однак місцеві виробники пропонують і в старій. З кінця 2010-х намітився відхід до старої орфографії. У 2022 реформу частково відкотили, додавши більше підрядкових знаків. «Юнікодія» використовує шрифт Google.

[Script.Modi]
Name=Моді
Lang=маратхі
Text=Письмо споріднене з [[ps:Deva|деванáґарі]], але значно більш [[pt:cursive|бігле]]. Є дві стандартних теорії появи: Хемандрі Пандіт, дипломат і міністр (біля 1260), і Кхандерао Баллал, дипломат (біля 1700). Використовувалось разом з деванаґарі до 1950-х, після чого стандартним письмом для маратхі оголосили ''балбодх'' (дослівно «зрозумілий дітям»), біглий стиль деванаґарі, що існував мінімум з 1800. У XXI{{_}}столітті почалося відродження моді.\n\nВерхню риску зазвичай розкреслюють ще до того, як починають писати, через це пропуски ледве видні. На стиках одна з приголосних (зазвичай перша) просто зменшена. [[pt:ligature|Лігатур]]-стиків лише дві, {{t|ксə}} и {{t|трə}}.\n: кə {{sm|𑘎}} + вірама {{sm|◌𑘿}} + тə {{sm|𑘝}} = ктə {{sm|𑘎𑘿𑘝}}\n: кə {{sm|𑘎}} + вірама {{sm|◌𑘿}} + рə {{sm|𑘨}} = крə {{sm|𑘎𑘿𑘨}}\nОднак методи прикріплення оголосів до приголосних доволі химерні і самі утворюють лігатури:\n: гə {{sm|𑘐}} + у: {{sm|◌𑘴}} = гу: {{sm|𑘐𑘴}}\n[[pt:virama|Вірама]] не зустрічається у маратхі. Підрядковий знак, що нагадує віраму{{,-}}лігатури з «р»:\n: кə {{sm|𑘎}} + рə {{sm|𑘨}} = кəрə {{sm|𑘎𑘨}}

[Script.Mong]
Name=Монгольська (стара)
Lang=монгольська
Note=1204 (стара), 1648 (тодо-бічиг)
Text=У 1204 монголи завоювали уйгурів та запозичили [[ps:Ougr|алфавіт]], що пішов з [[ps:Syrc|сирійського]]. Єдина діюча система з записом зліва направо стовпцями, через це комп’ютери неохоче її пiдтримують, завалюючи стовпець на 90°.\n\nУ 1587 вчений Аюші-гуші зробив реформу писемності, а також додав ряд символів для полегшення транскрипції санскриту, тибетської та китайської, важливих у буддизмі. Нові символи одержали назву ''алі-галі'' або ''галіг''.\n\nУ Росії писемність використовувалася бурятами. Після війни монголи розробили нове письмо на [[ps:Cyrl|кирилиці]], але з розвалом СРСР є плани розширити використання старої писемності.<br>\nМістить омографи (наприклад, {{sm|ᠣ}}=o/u), але закон гармонії голосних{{-}}у слові можуть бути або одні тверді голосні, або одні м’які{{-}}часто дозволяє розкрити ці омографи. Юнікод для цих омографів має окремі кодові позиції: {{sm|ᠡᠨᠳᠡ}} ={{_}}ENDE {{t|ent}} тут, {{sm|ᠠᠳᠠ}} ={{_}}ADA {{t|ada}} демон. Літери Q та G мають окремі форми у твердих та м’яких словах, не{{_}}тільки перед голосними, але й у кінці слова, і шрифти містять багато правил для цього: {{sm|ᠵᠠᠷᠯᠢᠭ}} {{t|ǰarlig}} ={{_}}JARLIG указ, {{sm|ᠴᠡᠷᠢᠭ}} ={{_}}ČERIG {{t|'ʦʰerek}} солдат.\n\nУ цей блок також входить писемність тодо-бічиг ''(«ясне письмо»)'', що винайдена у 1648 і використовувалася західними народами, у тому числі калмиками, аж до їх кирилізації у 1924. Вона до наших днів ходить у Сінцзяні ''(Китай)''.

[Script.Mroo]
Name=Мру
Lang=мру
Text=Більшість мру{{-}}буддисти, і влада ісламської Бангладеш не{{_}}бажає підтримувати іх.\n\nПисьмо мру придумав у 1980-і засновник релігії ''крама'' Менлай Муранг. У 2000-і алфавіт Муранга став популярним і обійшов стару писемність{{-}}[[ps:Latn|латинку]]: більше {{%|80}} мру письменні у ньому. До того ж наявна латинка погано передавала фонетику мру.\n\nНіяких технічних складнощів нема: письмо зліва направо, без [[pt:format|форматуючих]] символів та [[pt:combining|комбінуючих]] міток, [[pt:abc|алфавітний порядок]] відповідає кодуванню, правила переносу рядків стандартні. Розділові знаки європейські, з доданням місцевої версії палиці ''данди''.

[Script.Mtei]
Name=Маніпурі (мейтей-маєк)
Lang=маніпурі
Text=Вважається, що письмо з’явилося у XI{{_}}столітті. З XVIII{{_}}століття перейшли на [[ps:Beng|бенгальську]]. Писемність відродили у 1930-х, у 1976 підігнали під сучасну фонетику.\n\nЛітери звуться за частинами тіла: скажімо, перша{{-}}«kok» (голова). Голосна по замовчанню {{t|ə}}. [[pt:virama|Вірама]] віртуальна і слугує для складання старовинних [[pt:ligature|лігатур]]: одинокий звук позначається обрізаними версіями приголосних.\n: кə {{sm|ꯀ}} + і {{sm|◌ꯤ}} = кі {{sm|ꯀꯤ}}\n: к {{sm|ꯛ}}

[Script.Mult]
Name=Мултані
Lang=сирайкі, синдхі, пенджабська ''(Пакістан, Індія)''
Text=Сирайкі{{-}}майже поголовно мусульмани. На 2010-і їх 14…19{{_}}млн за різними джерелами тільки у Пакістані.\n\nПисемність сформувалася у XVIII{{_}}столітті. Перше друковане джерело{{-}}Новий заповіт 1819{{_}}року. У кінці XIX{{_}}століття британська адміністрація придумала [[ps:Arab|арабську]] писемність, і до XX{{_}}століття сирайкі прийняли її.\n\nУсі джерела звуть мултанську писемність брахмійською абуґідою, але фактично вона деградувала майже до [[pt:abjad|консонантної]]: оголосів нема, голосні пишуться вкрай вибірково. Цифри [[pt:unification|уніфіковані]] з [[ps:Guru|ґурмукхі]]: є незначна різниця у цифрах 6 та 7.

[Script.Mymr]
Name=Бірманська
Lang=бірманська {{nspk}}, монська {{nspk|mnw}}, палі ''(мертва, культова у буддизмі)''…
Text=Як і більшість інших писемностей Південно-Східної Азії, пішла з [[ps:Brah|брахмі]]. У відкритих складах голосна по замовчанню {{t|а}}, часто редукується до {{t|ə}}. У закритих{{-}}залежить від кінцевої приголосної: {{sm|နှစ်}} {{t|n̥iʔ}} «рік». Щоб поставити іншу голосну, використовуються оголоси, щоб прибрати{{-}}знак «[[pt:virama|вірама]]», яка по-бірманськи зветься «а-сат». Друга віртуальна вірама слугує для збірки [[pt:ligature|лігатур]]{{-}}дві літери одна над іншою.\n\nРанньобірманське письмо було квадратним; заокруглилося воно біля XVII{{_}}століття, коли поширилося письмо на пальмовому листі: пряма лінія може розрізати лист по жилках.

[Script.Nagm]
Name=Мундарі (алфавіт Наґа)
Lang=мундарі
Text=Неписемна австроазійська (не індоєвропейська) мова. За переписом 2011, в Індії 1,1{{_}}мільйон чоловік розмовляють мундарі і ще 500{{_}}тис. якимсь ''мунда''{{-}}невідомо, чи це та ж мова.\n\nПишуть [[ps:Orya|орíєю]], [[ps:Deva|деванáґарі]], [[ps:Beng|бенгальською]], [[ps:Latn|латинкою]]{{-}}але звуки екзотичні для латинки, а абуґіда погано підходить для австроазійських мов. Так що у 1949 Рохідас Сінґх Наґ придумав новий алфавіт, і він навіть прижився. Біля 1982 він скоротив алфавіт до 27 символів та показав місцевій владі, а у 2008 провів реформу.\n\nЦифри власні. Розділові знаки європейські.

[Script.Nand]
Name=Нандинáґарі
Lang=санскрит, кáннада ''(Південна Індія)''
Text=Походить від наґарі, проміжної форми індійського письма. Сестра [[ps:Deva|деванáґарі]], «нандинáґарі» означає «письмо священного міста». Якщо б не{{_}}розбіжності{{-}}розірвана риска, інші [[pt:ligature|лігатури]] та цифри{{-}}нанді- можна було б вважати різновидом деванаґарі. Письмо вживалось до XIX{{_}}століття.\n\nГолосна по замовчанню {{t|a}}, замінюється на іншу [[pt:combining|мітками]]-оголосами. Усі мітки, включаючи [[pt:virama|віраму]], не{{_}}відриваються від літер. Вірама слугує лише для санскриту: кáннада тяжіє до відкритих складів, а рідкі стики приголосних передаються лігатурами.\n: ка {{sm|𑦮}} + у {{sm|◌𑧔}} = ку {{sm|𑦮𑧔}}\n: ԏа {{sm|𑦸}} + у {{sm|◌𑧔}} = ԏу {{sm|𑦸𑧔}}\n: ка {{sm|𑦮}} + вірама {{sm|◌𑧠}} + та {{sm|𑦽}} = кта {{sm|𑦮𑧠𑦽}}\nЦифри схожі на [[ps:Knda|кáннаду]] (є різниця у 2 та 6) та [[pt:unification|уніфіковані]] з нею.

[Script.Narb]
Name=Давня північноаравійська
Lang=північноаравійська оазисів, сафаїтська, хісмайська та інші
Text=Поняття «давня північноаравійська» відноситься до усіх південносемітських писемностей, за винятком [[ps:Sarb|південноаравійської]]. Походять з протосинайської писемності. Відомі по коротким написам III{{_}}століття{{bc}}{{_}}— IV{{_}}століття, але письмо значно більш давнє; ймовірно, VIII{{_}}століття{{bc}}

[Script.Nbat]
Name=Набатейська
Lang=набатейська
Text=Походить з [[ps:Armi|арамейської]]. Мова застосовувалася у Набатеї (столиця Пéтра на території сучасної Йорданії) з II{{_}}століття{{bc}} У 106 Траян приєднав Набатею до Римської імперії, а писемність проіснувала до IV{{_}}століття і, можливо, стала предком [[ps:Arab|арабської]] через погано вивчене новосинайське письмо. Між словами нема пропусків. Числа писалися справа наліво непозиційною системою числення, схожою на римські цифри.

[Script.Newa]
Name=Неварська (прахаліт)
Lang=бхаса {{nspk||=неварська}}, санскрит, палі
Note=перше свідоцтво
Text=Витоки невідомі{{-}}різні стилі існували з X{{_}}століття. Перше свідоцтво{{-}}непальський цар Пратап Малла написав у 1654 «письмо невара». Дійсно збережені джерела{{-}}XVIII{{_}}століття. У 1905 непальські диктатори династії Рана заборонили мову та письмо. У 1951 Індія втрутилася, вигнала узурпаторів, посадила стару династію Шах та дозволила знову. З 1960 королі розігнали парламент та знову почали вести націоналістичну політику, заборонивши усе, окрім індуїзму і непальської з [[ps:Deva|деванáґарі]], але через економічні проблеми розширили демократію біля 1989.\n\nКласична брахмійська абуґіда. Незважаючи на безліч [[pt:ligature|лігатур]] зі зменшених приголосних, [[pt:virama|вірама]] все ж зустрічається.\n{{smtable|ка|*𑐎|+ і|**◌𑐶|= кі|*𑐎𑐶}}\n{{smtable|ка|*𑐎|+ вірама|**◌𑑂|= к|*𑐎𑑂}}\n{{smtable|ка|*𑐎|+ вірама|**◌𑑂|+ та|*𑐟|= кта|*𑐎𑑂𑐟}}

[Script.Nkoo]
Name=Нко
Lang=мови манден
Text=Алфавіт створив гвінейський письменник Соломана Канте у 1949. У 1950-і хтось з Варшавського блоку зробив для Соломана дві друкарських машинки на нко. Застосовується в основному у Гвінеї, Кот-д’Івуарі і Малі. «N’Ko» означає «я кажу». Літери з’єднані.\n\nРізні мови групи манден використовують [[ps:Latn|латинку]] та [[ps:Arab|арабську]], але нко більш поширений. Літературна форма мов манден також зветься нко.

[Script.Nshu]
Name=Нюй-шу
Lang=один з діалектів сянської ''(Хунань, Китай)''
Note=900 (ймовірно), 1300 (достеменно)
Text=Нюй-шу існувало століттями та вживалось як жіноче письмо: [[ps:Hani|грамоті]] вчили чоловіків, а жінки використовували більш просте складове письмо. На відміну від розлогих ієрогліфів, нюй-шу писали тонкою тріскою. Багато з пам’яток нюй-шу{{-}}''послання третього дня'': дівчина виходила заміж в інше село, а подруги та сестри писали їй побажання, часто віршовані.\n\nВсупереч розповсюдженій помилці, нюй-шу не{{_}}було тайнописом; на нього дивились як на «низьке» письмо. Перший відомий зразок зроблений на початку XX{{_}}століття, але за формою символів довели, що нюй-шу існувало у 1300.\n\nНа відміну від японської [[ps:Hira|хірáґани]] подібного призначення, нюй-шу так і залишилось неофіційним письмом. До занепаду нюй-шу призвели лікнеп та розповсюдження швейних машин у XX{{_}}столітті. До того ж японські окупанти забороняли нюй-шу, бачачи у ньому шифрування, а хунвейбіни у Культурну революцію нищили пам’ятки старовини, у тому числі вишивки.\n\nПовторно відкрили нюй-шу у 1980-і. Остання носителька нюй-шу, Ян Хуаньї, померла у 2004 у віці 98{{_}}років{{-}}після неї писемністю володіли тільки дослідники. Вишивки з нюй-шу стали популярним туристським сувеніром; побоюються, що туризм викривить давнє письмо.\n\nВідомо біля 1800 різних символів, але багато з них означають один і той же склад.\n\n«Юнікодія» використовує шрифт Noto Sans Nushu. Головний типограф{{-}}жінка, француженка китайського походження Ліза Хуан.

[Script.Ogam]
Name=Огамічна
Lang=давньоірландська, піктська
Text=Огамічною писемністю користувалися давні кельти та пікти, що жили в Ірландії та Британії, з IV до X{{_}}століття. Також у вжитку була [[ps:Latn|латинка]], тому є думка, що це тайнопис. Писемність пристосована під зарубки на палках та дошках. Напис починається з {{sm|᚛}} і закінчується {{sm|᚜}}.\n\nОгамічний пропуск{{-}}єдиний пропуск у Юнікоді, что малює щось. В іншому це звичайний пропуск, і по ньому можна переносити.

[Script.Olck]
Name=Ол-чикі
Lang=сантальська
Text=Алфавіт придумав у 1925 Раґхунатх Мурму. До цього користувалися [[ps:Beng|бенгальською]] писемністю, [[ps:Orya|орією]] або [[ps:Latn|латинкою]], хоча більшість населення була неписьменною. Сантальска мова австроазійська, а не{{_}}індоєвропейська, і алфавіти, засновані на брахмі, підходили погано. Так, у санталів дзвінкі та глухі чергуються при словозміні, тому розрізняти їх нема сенсу.\n\nОл-чикі складається з 30 літер, назви відповідають зовнішньому вигляду. Перші три: {{sm|ᱚ}}{{_}}вогонь, {{sm|ᱛ}}{{_}}земля, {{sm|ᱜ}}{{_}}відрижка.

[Script.Onao]
Name=Ол-онал
Lang=бхумідж
Text=Маленька австроазійська мова з групи мунда, родичка [[ps:Nagm|мундарі]] та [[ps:Olck|сантальської]].\n\nВинахідник письма{{-}}Махендра Натх Сардар. У 1992 спільнота бхумідж провела конкурс на нове письмо, і воно було вже готове, і перемогло з трьох заявок. Великі літери звалися ''ол-онал'', малі ''ґаланг-онал'', але малі швидко відпали.\n\nРозділові знаки{{-}}[[pt:ascii|ASCII]], плюс палиця ''данда'' з [[ps:Deva|деванáґарі]]. Подвійної данди не помічено.

[Script.Orkh]
Name=Тюркські (орхоно-єнісейські) руни
Lang=орхоно-тюркська, єнісейсько-киргизька та ін. ''(сучасні Монголія, Прибайкалля, Сінцзян-Уйгурський округ)''
Text=Російські дослідники почали збирати інформацію ще з Петра{{_}}I, письмена одразу ж порівняли з [[ps:Runr|германськими рунами]], тим більше Даніелю Мессершмідту дійсно допомагали полонені під Полтавою шведи. Фіни поквапилися приписати руни своїм предкам.\n\nДатський вчений Вільгельм Томсен у 1893 розшифрував письмо і посоромив фінів: це тюркський текст.\n\nВідомо біля 200 написів VII–X{{_}}століть та декілька рукописів IX–X{{_}}століть. Другий тюркський каганат був 682–744, Уйгурський каганат 744–840. Після поразки від єнісейських киргизів уйгури пішли на південь та у 1030 були завойовані [[ps:Tang|тангутами]]. Історія киргизів не{{_}}зовсім зрозуміла; відомо тільки, що у XIII{{_}}столітті вони стали васалами Чингісхана.\n\nГліф {{sm|𐱇}} восени 2021 замінили.

[Script.Orya]
Name=Орíя (одíя)
Lang=орíя {{nspk||=одíя}}
Text=Орíя (традиційно, але невірно вважається спільнокореневим з ''арійцями'') розвилася з [[ps:Sidd|сиддхаматрики]], писемності з розірваною верхньою рискою, через гауді (також ''прото-[[ps:Beng|бенгальську]]'', ''прото-орію'').\n\nЄ думка, що округла форма літер склалася, тому що писали на пальмових листах{{-}}щоб не{{_}}розрізати лист по жилках, верхня лінія стала дугою. Дуга гіпертрофована у порівнянні з основними елементами літер, тому їх складно розрізнити. Найраніший відомий лист датується XV{{_}}століттям.\n\nГолосна по замовчанню {{t|ɔ}} (середнє між {{t|a}} та {{t|о}}), прибирається знаком [[pt:virama|вірами]]: {{sm|କ}}=кɔ, {{sm|କି}}=кі, {{sm|କ୍}}=к. У мові орія, на відміну від інших індійських, цей звук ніколи не{{_}}зникає сам по собі, без вірами. Але вірама нечаста через велику кількість лігатур: {{sm|ମ+◌୍+ଭ=ମ୍ଭ}}{{_}}мбхɔ.\n\nРозділові знаки{{-}}палка ''данда'' з блоку [[ps:Deva|деванáґарі]], що використовується як крапка та відбивається пропусками, і звичайні європейські.

[Script.Osge]
Name=Осейдж
Lang=осейдж ''(індіанська мова сім’ї сіу)''
Text=Писемність придумав у 2006 Герман Монґрейн Лукаут для відроджуваної мови осейдж (остання носителька померла у 2005, залишилися десятки тих, що вивчили). Він з’ясував, що учні переносили англійську орфографію на індіанську. За основу взято сильно змінену [[ps:Latn|латинку]]. Використовуються європейські цифри та розділові знаки.\n\nЗ 2012, коли почалася робота з внесення мови до Юнікоду, зроблено реформу письма.

[Script.Osma]
Name=Османья (сомалійська)
Lang=сомалійська
Text=Алфавіт придуманий ≈1920 Османом Юсуфом Кенадідом, братом султана Алі Юсуфа Кенадіда. Писемність набула деякого поширення у Сомалі, але конкуренція з новоприбулою [[ps:Latn|латинкою]] та традиційною [[ps:Arab|арабською]] була серйозною.\n\nУ 1961 османья стає офіційним письмом разом з латинкою. У 1972 диктатор Мохаммад Барре заборонив османью, в першу чергу через друкарські машинки, що поширилися.\n\nЧерез нестабільне становище у Сомалі нема сучасних даних.

[Script.Ougr]
Name=Староуйгурська
Lang=староуйгурська, східноуйгурська
Text=Староуйгурське письмо{{-}}проміжна стадія між [[ps:Sogd|согдійським]] та [[ps:Mong|монгольським]] письмом. Согдійці писали справа наліво, сильно завалюючи текст вліво{{-}}звідси письмо зліва направо стовпцями. Проміжним стало і за типом{{-}}частина голосних одержали свої літери. Письмо використовувалося у сучасному Сінцзян-Уйгурському окрузі до XVIII{{_}}століття.\n\nСучасні дослідники часто пишуть уйгурською справа наліво{{-}}звідси принцип кодування Юнікодом.

[Script.Palm]
Name=Пальмірська
Lang=пальмірська арамейська
Text=Писемність вживалася з 100{{bc}} до 300 в районі Пальміри (сучасна Сирія). Походить з [[ps:Armi|арамейської]]. В алфавіті 22 приголосних літери, одна в двох варіантах. Пропусків та розділових знаків нема. Числа записувались непозиційною системою числення, що нагадувала римські цифри, справа наліво.\n\nРозшифрована у 1754 через білінгву з [[ps:Grek|грецькою]]{{-}}Жан-Жак Бартелемí був першим, хто розшифрував мертвий алфавіт. У 1758 він розшифрує [[ps:Phnx|фінікійську]].

[Script.Pauc]
Name=Письмо По Чін Хо
Lang=тедим (=зомі) та інші північні кукі-чинські мови ''(М’янма)''
Note=1902 (перше ієрогліфічне), 1931 (алфавітне)
Text=Письмо винайдене По Чін Хо (1859–1948), засновником нової релігії з народу тедим. Релігія звалася ''Laipian''{{-}}«релігія письма». Спочатку письмо було ієрогліфічним, потім алфавітним. У письмі є приголосні R, F, Ch і декілька тонів, відсутніх у тедимі{{-}}так що По Чін Хо збирався зробити письмо для усіх кукі-чинських мов.\n\nПізніше письмо перехопили християни, і воно понині обмежено використовується народом тедим {{nspk}} разом з [[ps:Latn|латинкою]]. Споріднені народи пишуть лише латинкою.

[Script.Perm]
Name=Давньопермська (комі-зирянська, анбур)
Lang=комі-зирянська, комі-пермяцька
Text=Давньопермська писемність запропонована місіонером Стефаном Пермським у 1372 та являє собою варіацію на тему [[ps:Cyrl|кирилиці]] зі вкрапленням [[ps:Grek|грецької]] та місцевих рун. Названа за першими двома літерами, «ан» та «бур». Іноди використовувалася як тайнопис для тодішньої руської. У XVII{{_}}столітті остаточно витіснена кирилицею.\n\nАнбур{{-}}важливе джерело з фіно-угорських мов. Давніші тільки [[ps:Hung|угорські руни]].

[Script.Phag]
Name=Монгольське квадратне письмо (Пагба-лами)
Lang=китайська, монгольська, тибетська, санскрит, уйгурська
Text=[[ps:Mong|Монгольське]] письмо використовувало [[ps:Ougr|уйгурський]] алфавіт з мінімальними змінами. З завоюванням монголами Китаю у імператора Хубілая виникли проблеми з комуникацією між двором та багатонаціональним народом, і ці задачу виконав Пагба-лама (1235–1280), наставник Хубілая. Письмо впроваджувалося туго, уйгурський алфавіт забороняли як мінімум двічі. У 1368 році китайці вибили монголів, письмо швидко забули. Нині зрідка вживається у печатках монастирів Тибету і Бутану.\n\nУ шрифтах письмо зазвичай малюється повернутим на 90° вліво, щоб писати рядками. Літери пишуться одна за іншою, як у звичайному алфавітному запису. Літери у складі з’єднані, між складами вузький пропуск. Голосна {{t|а}} промовляється по замовчанню і пишеться, якщо вона початкова.\n: {{sm|ꡏꡡꡃ ꡣꡡꡙ}} = mongxol\n\nІснували три стилі: книжний (головний), з печаток (імітував стару китайську каліграфію, що використовувалася у печатках) і тибетський (схожий на [[ps:Marc|марчхен]]).\n\nВ усіх джерелах числа прописом. Розділових знаків у більшості джерел нема; іноді брали монгольські і центральну крапку-кружечок, уніфіковану з U+3002.

[Script.Phli]
Name=Епіграфічне пехлеві
Lang=іранські мови
Text=Мова іранських написів на глині, найраніший варіант письма пехлеві. Використовувався до V{{_}}століття, розквіту Сасанідської імперії.

[Script.Phlp]
Name=Псалтирське пехлеві
Lang=середньоперська
Text=Дуже бігле письмо, опізнане як проміжна фаза письма пехлеві. Є лише два джерела: 12-сторінковий фрагмент Псалтиря VI{{_}}століття, знайдений у Сінцзян-Уйгурському окрузі, та хрест з Афганістану. Знаки параграфів писалися наполовину червоним, наполовину чорним.\n\n''Книжкове пехлеві'', остання форма письма, так і не{{_}}увійшло до Юнікоду, для нього залишено діру.

[Script.Phnx]
Name=Фінікійська
Lang=фінікійська та інші семітські (моавітська, філістимська…), пунічна
Text=Походить з маловивченого протосинайського письма. Назви літер [[pt:acrophonic|акрофонічні]]: алеф=бик, бет=дім, гімел=верблюд…\n\nХоч не{{_}}фінікійський, а [[ps:Ugar|угаритський]] алфавіт вважається найдавнішим розшифрованим консонантним та першим відомим алфавітним порядком, важливість фінікійського письма складно переоцінити: фінікійці були добрими мореплавцями та рознесли абетку по стародавньому світу.\n\nЗ фінікійської писемності розвинулись:\n* малоазійські алфавіти (наприклад, [[ps:Lyci|лікійський]]{{-}}зникли);\n* давньолівійська (предок [[ps:Tfng|тифінагу]]);\n* палеоіспанська, або іберська (зникла);\n* [[ps:Armi|арамейська]] (предок [[ps:Syrc|сирійської]], [[ps:Arab|арабської]] і, за загальноприйнятою гіпотезою, [[ps:Brah|брахмі]]);\n* [[ps:Grek|грецька]] (предок [[ps:Latn|латинки]] та [[ps:Cyrl|кирилиці]]).\n\nТаким чином, більша частина письменного світу зобов’язана фінікійцям.\n\nЗникла біля 150{{bc}} з руйнуванням Карфагену; у самій Фінікії вже давно ходили писемності-нащадки.\n\nЖан-Жак Бартелемí у 1754 розшифровує [[ps:Palm|пальмірський]] алфавіт, а у 1758{{-}}фінікійський, також через білінгву з грецькою.

[Script.Plrd]
Name=Мяо (письмо Полларда)
Lang=мови різнокольорових та сичуанських хмонгів (=мяо), лісу, ї
Text=Придумане у 1936 проповідником методистської церкви Семюелем Поллардом на основі [[ps:Cans|канадської складової]]. Перша спроба закодувати мяо була 1997. Через складну тонову структуру хмонгських мов тільки у 2010 вийшло довести мяо до кодування.\n\nСхема кодування така:\n: {{sm|𖼀}} + {{sm|◌𖽝}} +{{sm|&nbsp;𖾑}} = {{sm|𖼀𖽝𖾑}}

[Script.Prti]
Name=Епіграфічна парфянська
Lang=парфянська
Text=Використовувалася у написах і монетах аж до початку Сасанідської імперії (III{{_}}століття). Пізніше поступилася перській з письмом [[ps:Phli|пехлеві]], але зрідка зустрічалася. Містить сім [[pt:ligature|лігатур]] та дві хвостаті літери:\n: гімел {{sm|&#68418;}} + вав {{sm|&#68421;}} = гв (справа наліво!) {{sm|&rlm;&#68418;&#68421;}}\n: нун {{sm|&#68429;}} + нун {{sm|&#68429;}} = нн&nbsp;&nbsp;&nbsp;{{sm|&rlm;&#68429;&#68429;}}

[Script.Rjng]
Name=Реджанг
Lang=реджанг
Text=Більшість носіїв неписьменні. Повністю замінена [[ps:Latn|латинкою]].\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|а}} та [[pt:virama|вірамою]]: {{sm|ꤰ}}=ка, {{sm|ꤰꥉ}}=ке, {{sm|ꤰ꥓}}=к. Писемність деградувала з тієї ж причини, що й [[ps:Runr|руни]]: простіше видряпувати на дереві. Але в цілому реджанг більш розвинений, ніж схожі [[ps:Bugi|лонтара]] або [[ps:Batk|батакська]]: є знаки для тих небагатьох кінцевих приголосних, що існують у мові.

[Script.Rohg]
Name=Ханіфі (рохінджа)
Lang=рохінджа
Text=Рохінджа або руейнджа{{-}}невеликий переважно ісламський народ, розкиданий по Бангладеш, М’янмі та суміжних країнах. З XIX{{_}}століття відоме письмо [[ps:Arab|арабицею]].\n\nЗ 1980 проповідник Мохаммад Ханіф придумав більш придатну писемність для рохінджа. У письмі використовуються власні десяткові цифри. Літери з’єднані, як в арабиці, спробуйте розшифрувати самоназву: {{sm|&rlm;𐴌𐴟𐴇𐴥𐴝𐴚𐴒𐴙𐴝}}\n\nУ мові три тони, позначаються діакритикою. Розділові знаки звичайні арабські: знак оклику '''!''', двокрапка ''':''' та іноді крапка '''.''' з [[pt:ascii|ASCII]], інші розвернуті з арабського блоку.

[Script.Runr]
Name=Руни
Lang=давні германські та скандинавські мови
Text=Руни мають специфічну кутасту форму, пристосовану для вирізання: вздовж та поперек волокон дерево чинить різний опір, тому складно робити криві лінії. Пізніші варіанти рун видозмінилися під скоропис пером. Знайдено біля 5000 пам’яток рунічного письма, найстаріші з них відносяться до II{{_}}століття.\n\nЦей блок{{-}}об’єднання кількох рунічних алфавітів:\n* Старший футарк, за першими шістьма літерами{{-}}скандинавські руни I–VIII{{_}}століть, 24 літери\n* Молодший футарк{{-}}скандинавські руни з IX{{_}}століття, 16 літер\n* Футорк{{-}}англо-саксонський алфавіт V–IX{{_}}століть, запозичений зі старшого футарку та розширений до 34 літер в останніх формах\n* 19 календарних рун (молодший футарк + ще 3)\n* Три руни для сучасної англійської, що приписуються Дж.{{_}}Толкіну\n* П’ять рун зі скриньки Френкса, реліквії VIII{{_}}століття.\n\nЗ появою християнства руни були швидко витіснені [[ps:Latn|латинкою]]: у Західній Європі до XI{{_}}століття, у Скандинавії до XV, а в окремих селищах{{-}}і до XX, поступово замінюючись латинкою.\n\nФашистська Німеччина любила езотерику, а разом з нею і руни. Популярні вони в нью-ейджі та неоязичництві.\n\nВ масовій культурі рунами звуться письмена довільної форми, у тому числі непридатні до вирізання. Алфавіти давніх [[ps:Orkh|тюрків]], булгар, [[ps:Hung|угорців]] схожої кутастої форми також звуть рунами.

[Script.Samr]
Name=Самаритянська
Lang=іврит, самаритянська арамейська
Text=Походить з палеоєврейського ([[ps:Phnx|фінікійського]]) письма. За Біблією, самаритяни прийшли у Палестину з Міжріччя, і прийняли єврейську релігію та культуру. На 2021 існує не{{_}}більше 700 самаритян.

[Script.Sarb]
Name=Давня південноаравійська
Lang=південноаравійські ''(сабейська, катабанська та інші)'', ґéез
Text=Давнє південноаравійське письмо{{-}}предок [[ps:Ethi|ефіопського]] письма, походить з маловивченої протосинайської писемності. У VII{{_}}столітті з експансією арабів витіснене [[ps:Arab|арабицею]].

[Script.Saur]
Name=Саураштра
Lang=саураштра {{nspk}}, письмо використовується тільки у штаті Тамілнад
Text=Походження не{{_}}з’ясоване, усі [[ps:Taml|тамільські]] саураштра двомовні, а в інших штатах пишуть [[ps:Deva|деванáґарі]], [[ps:Gujr|гуджараті]], [[ps:Telu|тéлуґу]].\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|ə}} та вірамою: {{sm|ꢒ}}=кə, {{sm|ꢒꢶ}}=кі, {{sm|ꢒ꣄}}=к. [[pt:virama|Вірама]] вживається часто. Початкова голосна{{-}}окремий символ: {{sm|ꢄ}}=і.

[Script.Sgnw]
Name=Жестове письмо Саттон
Lang=жестові мови, зокрема амслен ''(мова американських глухих)''
Text=Систему придумала у 1974 танцівниця Валері Саттон на основі створеної двома роками раніше системи запису танців. Пізніше вона придумала системи для запису пантоміми, інших видів спорту (фігурного катання, карате…), фізичних вправ, мов тіла людей та тварин, які, втім, не{{_}}були так успішні.\n\nНе{{_}}вказано, з чиєї точки зору пишуться жести{{-}}виконавця або глядача. Але більшіть публікацій орієнтується на виконавця. Символів дуже багато, вони передають рухи пальців, рук, плечей, погляду, а також дотики та вирази обличчя. Для долоні є кулак (квадрат), нестиснений кулак (коло), відкрита долоня (п’ятикутник), ребро (прямокутник) та інше. Один і той же жест можна передати кількома способами.\n\nХоча система не{{_}}є строго [[pt:universality|текстовою]]{{-}}положення жестів на сторінці ''грає'' роль{{-}}її у 2015 додали до Юнікоду. Додали тільки символи, без якогось форматування. Але існує багато програм, що фіксують координати X/Y на листі{{-}}наприклад, векторні редактори.\n\nЖести іншою рукою, в інший бік, з поворотом задаються комбінуючими мітками{{-}}будь-які з Fill{{_}}2…6, і одночасно будь-яка з Rotation{{_}}2…16. Так, щоб передати «моргали виколю» {{sm|𝠎𝪟𝦆}}, треба написати 1D80E+Fill6+1D986.

[Script.Shaw]
Name=Алфавіт Бернарда Шоу
Lang=англійська, есперанто
Text=Ірландський письменник Джордж Бернард Шоу (1856–1950) захоплювався стенографією та працював у комітеті Бі-Бі-Сі з вимови, де було кілька прибічників фонетичного письма. Так що він заповідав зробити фонетичний алфавіт для англійської, причому далекий від [[ps:Latn|латинки]], щоб не{{_}}здавався «олбанським». Конкурс виграв Рональд Кінгслі Рід.\n\nАлфавіт складається з трьох видів літер: низьких, високих та глибоких. Низькі літери{{-}}голосні, плавні ({{t|r}}, {{t|ℓ}}) та носові приголосні, високі{{-}}глухі приголосні. Перевернута на 180° висока літера стає глибокою і означає відповідну дзвінку (окрім пари {{t|ŋ}}{{t|h}}).\n\nПершим твором, що вийшов у новому алфавіті, стала п’єса Шоу «Андрокл та лев»{{-}}у білінгві з англійською (1962). У 2013 вийшна перша не-білінгва{{-}}«Аліса у Дивокраї». У будь-якому випадку публікації у новому алфавіті одиничні.

[Script.Shrd]
Name=Шарада
Lang=санскрит, кашмірська
Text=Шарада походить з гупти (північної гілки [[ps:Brah|брахмі]]), була поширена у VIII–XII{{_}}столітті у північно-західній Індії та Афганістані. Після цього шарада ставала все менш придатною для запису кашмірської та вийшла зі вжитку. Предок писемності [[ps:Guru|ґурмукхі]].\n\nВ наш час вживається кашмірськими пандитами (індуїстською меншиною серед мусульман-кашмірців) та індійськими буддистами, що пишуть санскритом.\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|а}}. [[pt:virama|Вірама]], незвичайно для індійських писемностей, знаходиться праворуч та вживається часто. [[pt:ligature|Лігатур]] «приголосний-вірама-приголосний» багато.\n{{smtable|ка|*𑆑|+ і|**◌𑆴|= кі|*𑆑𑆴}}\n{{smtable|ка|*𑆑|+ вірама|*◌𑇀|= к|*𑆑𑇀}}\n{{smtable|ка|*𑆑|+ вірама|*◌𑇀|+ та|*𑆠|= кта|*𑆑𑇀𑆠}}\nВерхня риска може бути суцільною, розірваною або з’єднуватися довільно.

[Script.Sidd]
Name=Сиддхаматрика (сиддхам, бондзі)
Lang=санскрит
Text=Середньовічне північноіндійське письмо, що з’явилося з [[ps:Brah|брахмі]] та пов’язане з буддизмом. Частий запис пензлем на китайський кшталт. Між словами не{{_}}ставляться пропуски.\n\nРозповсюдилось по усьому буддійському Сходу, включаючи Японію, але у IX{{_}}столітті Китай вчинив декілька чисток «іноземних релігій», відрізавши Японію від материкових джерел. До 1200 сиддхам замінився іншими шрифтами і тепер зберігся тільки у японському буддизмі под назвою ''ситтан'' або ''бондзі''.\n\nУ японському бондзі нема цифр, а під староіндійські форми цифр залишили місце. Закодовано багато властивих релігійним текстам розділових знаків та прикрас.\n\n[[pt:virama|Вірама]] вкрай рідка і зустрічається тільки на кінці слів через велику кількість [[pt:ligature|лігатур]]{{-}}літер, записаних зверху донизу.\n{{smtable|ка|*𑖎|+ і|**◌𑖰|= кі|*𑖎𑖰}}\n{{smtable|ка|*𑖎|+ вірама|*◌𑖿|= к|*𑖎𑖿}}\n{{smtable|ка|*𑖎|+ вірама|*◌𑖿|+ та|*𑖝|= кта|*𑖎𑖿𑖝}}

[Script.Sidt]
Name=Сидетська
Lang=сидетська ''(Мала Азія)''
Text=Мова та письмо, що використовувалися біля Сіде (сучасна Туреччина). Останнє свідчення{{-}}II{{_}}століття{{bc}} Відомі тільки 13 написів. Мова вважається розшифрованою, крім кількох рідких літер. Значення літер:\n\nA E I O U W Y P . ? M T D Th Z S N . L Ts G X R ? ? B . ? ? ? ? ?

[Script.Sind]
Name=Кхудабаді (синдхі)
Lang=синдхі
Text=Письмо назване на честь пакістанського міста Кхудабад. У 1868 оголошене британською адміністрацією основним письмом синдхів. До XX{{_}}століття синдхи, переважно мусульмани, перебралися на [[ps:Arab|арабицю]], але письмо живе і понині. Також користуються [[ps:Deva|деванáґарі]] та [[ps:Guru|ґурмукхі]], історично вживали [[ps:Khoj|ходжкі]].\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|а}} і часто вживаною [[pt:virama|вірамою]]:\n{{smtable|ка|*𑊺|+ і|**◌𑋡|= кі|*𑊺𑋡}}\n{{smtable|ка|*𑊺|+ вірама|**◌𑋪|= к|*𑊺𑋪}}\n\nСпробуйте прочитати самоназву: {{sm|𑋝𑋡𑋟𑋐𑋢}}

[Script.Sinh]
Name=Сингальська
Lang=сингальська
Text=Як і більшість інших писемностей Південно-Східної Азії, пішла від [[ps:Brah|брахмі]]. Писати на Шрі-Ланці почали з III{{_}}століття, і до XIII{{_}}століття письмо сформувалося. Літери мають химерну форму, тому що в давнину часто писали на пальмовому листі, а прямі лінії розрізали б лист по жилках.\n\nГолосна по замовчанню {{t|ʌ}}. [[pt:ligature|Лігатур]] «приголосна-приголосна» менше 30, усі вони пишуться тільки явно, через спецсимвол U+200D{{_}}ZWJ. [[pt:virama|Вірама]] (знак «прибрати голосну») названа на арабський кшталт «аль-лакуна» і дуже часта.\n: ка {{sm|&#xD9A;}} + і {{sm|&#x25CC;&#3538;}} = кі {{sm|&#xD9A;&#3538;}}\n: ка {{sm|&#xD9A;}} + вірама {{sm|&#x25CC;&#xDCA;}} = к {{sm|&#xD9A;&#xDCA;}}\n: ка {{sm|&#xD9A;}} + вірама {{sm|&#x25CC;&#xDCA;}} + ZWJ + ва {{sm|&#xDC0;}} = ква {{sm|&#xD9A;&#xDCA;&zwj;&#xDC0;}}\n\nЦейлонці користуються європейськими цифрами, але закодовані два комплекти: позиційними цифрами нумерували пальмові книги, і вони використовуються навіть сьогодні в гороскопах. [[pk:111E0|Інші]], непозицийні, зникли на початку XIX{{_}}століття. Також існують як мінімум дві літерні системи.

[Script.Sogd]
Name=Согдійська
Lang=согдійська ''(Самарканд{{-}}нині в Узбекістані)''
Text=Согдійська писемність походить з [[ps:Syrc|сирійської]], з’явилася ≈100. З согдійської пішла [[ps:Ougr|староуйгурська]], а з неї{{-}}[[ps:Mong|старомонгольська]]. Вживалась до X{{_}}століття, після чого Согдіана була остаточно ісламізована і переведена на [[ps:Arab|арабицю]]. Останнє джерело{{-}}біля 1200. Літери з’єднані.\n\nВ Юнікоді закодовані два варіанти согдійської: стара (за зразком ≈300) та нова (за зразком буддійських рукописів починаючи з VI{{_}}століття).\n\nВидно, як монгольське письмо стало вертикальним: согдійці іноді завалювали текст на 90° вліво, і саме такий варіант запозичили уйгури.

[Script.Sogo]
Name=Старосогдійська
Lang=согдійська ''(Самарканд{{-}}нині в Узбекістані)''

[Script.Sora]
Name=Соранг-сомпенг
Lang=сора
Text=Сора або савара{{-}}невелика вразлива австроазійська (не індоєвропейська) мова Індії. Писемність придумав у 1936 Мангей Гоманго, до цього писали [[ps:Latn|латинкою]]. Писемність дещо невдала{{-}}нема звуків, запозичених із сусідніх мов. Також на сора пишуть [[ps:Orya|орією]] та [[ps:Telu|тéлуґу]].\n\nБільшість джерел вважають сору алфавітом, але є голосна по замовчанню {{t|а}}, як у [[pt:brahmic|брахмійській абуґіді]]. Прочитайте самоназву {{sm|𑃐𑃦𑃝𑃗 𑃐𑃦𑃖𑃛𑃣𑃗}}.

[Script.Soyo]
Name=Сойомбо
Lang=монгольська, лхаська тибетська, санскрит
Text=Писемність придумав буддійський монах Дзанабáдзар, художник та автор квадратного письма [[ps:Zanb|імені себе]]. Назва з санскритського ''сваямбху{{-}}створення самого себе''. Писемність з самого початку вживалася тількі у релігійних цілях{{-}}у написах на молитовних барабанах, у печатках, вивісках храмів. Символ 11A9E, також відомий як ''сойомбо'', став символом Монголії.\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|а}} та незвичайним устроєм: каркас складається з вертикальної палиці та трикутника зверху. До цього каркасу прикріплюються основна приголосна, оголос, кінцева приголосна, знак довжини та знак дифтонгу.\n{{smtable|ра|*𑩼|+ і|*◌𑩑|+ ау|*◌𑩘|+ кінцеве л|*◌𑪒|= ріул|*𑩼𑩑𑩘𑪒}}\n\n[[pt:virama|Вірама]] число віртуальна, для стиків приголосних:\n{{smtable|ка|*𑩜|+ subjoiner|*◌𑪙|+ ва|*𑩾|= ква|*𑩜𑪙𑩾}}\n\nІнші стики кодуються через початкові приголосні:\n{{smtable|початкове ла|*𑪇|+ ка|*𑩜|= лка|*𑪇𑩜}}\n\nЦифр нема в жодному джерелі.

[Script.Sund]
Name=Сунданська
Lang=сунданська ''(Ява)''
Text=Мова сундів {{nspk}}, поширена на заході Яви. Писемність походить з [[ps:Kawi|каві]], голосна по замовчанню {{t|a}}. Для інших голосних використовуються оголоси, для «голої» приголосної{{-}}знак «[[pt:virama|вірама]]» ''(pamaaeh)'': {{sm|ᮞ}}=са, {{sm|ᮞᮥ}}=су, {{sm|ᮞ᮪}}=с. Початкові голосні{{-}}окремі літери.\n\nПисемність використовувалася до XVIII{{_}}століття, після чого стали вживати [[ps:Java|яванську]] і пегон (місцевий варіант [[ps:Arab|арабської]]); с XX{{_}}століття{{-}}[[ps:Latn|латинку]]. У 1997 влада Індонезії вирішила дати сундам власну писемність, зробивши її зі старосунданської.\n\nДруга віртуальна вірама слугує виключно для набору історичних [[pt:ligature|лігатур]]. У наявному шрифті лігатур нема, але автор «Юнікодії» намалював одну у [[pt:private|приватній]] позиції:\n: ка {{sm|ᮊ}} + вірама {{sm|◌᮫}} + та {{sm|ᮒ}} = кта {{sm|&#xE000;}}

[Script.Sunu]
Name=Сунвар
Lang=сунвар {{nspk||=коїнч}}
Text=Винайшов Крішна Бахадур Джентіч (1926–1991). Початково чистий алфавіт, через взаємодію з брахмійським письмом він почав використовувати голосну по замовчанню {{t|a}}, [[pt:virama|віраму]], мітку для кінцевого {{t|r}} і навіть [[pt:ligature|лігатури]] для стиків приголосних. Офіційна орфографія не{{_}}визнає цих змін.\n\nПисьмо не відмічало тонів до останнього часу, і тонові знаки звичайні 0300, 0301 та 030D.\n\nГоловне письмо{{-}}[[ps:Deva|деванаґарі]], погано передає звуки сунвару. Також є тикамулі, незакодована брахмійська абуґіда, що просувається з 2005 впливовими фондами.

[Script.Sylo]
Name=Силхеті-наґарі
Lang=силхетська
Text=За однією з теорій, писемність пішла від [[ps:Kthi|кайтхі]] та винайдена мусульманами. За простоту писемність любили поети XIX{{_}}століття, але до середини XX{{_}}століття поступилася [[ps:Beng|бенгальській]]. У 2000-і роки у Бангладеш знову почали вивчати силхеті.\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|ɔ}} і [[pt:virama|вірамою]] ''(хасанта)'': {{sm|ꠇ}}=кɔ, {{sm|ꠇꠣ}}=ка, {{sm|ꠇ꠆}}=к. Існує і інший запис вірами, {{sm|ꠇ꠬}}=к, на кшталт інших брахмійських писемностей. Початкові голосні пишуться окремими літерами. Текст звисає зі спільної риски{{-}}але, на відміну від [[ps:Deva|деванáґарі]], міцно за неї «тримається».\n\nВірама у силхеті нечаста з двох причин. По-перше, подвійні приголосні и деякі стики утворюють лігатури: {{sm|ꠇ꠆ꠇ}}=ккɔ, {{sm|ꠇ꠆ꠔ}}=ктɔ. Набір таких лігатур стандартний: перша літера, вірама, друга літера. Окрім того, іноді кінцева {{t|ɔ}} стає німою.\n\nЗапис зліва направо, але силхетські книги, як дань ісламу, зшиті справа наліво. Цифри [[pt:unification|уніфіковані]] з бенгальськими.

[Script.Syrc]
Name=Сирійська
Lang=сирійська ''(використ. як літургійна)'', новоарамейські, малаялам, согдійська, арабська
Text=Нащадок [[ps:Armi|арамейського]] алфавіта, що пізніше розвинувся до [[ps:Arab|арабиці]]. Використовується малими семітськими народами. У сирійському письмі вже видно деякі особливості арабиці: суцільна в’язь, що виписується (окрім оголосів) однією рискою, різні форми ізольованої, початкової, внутрішньої та кінцевої літери.\n\nТой вид письма, яким написані ранньохристиянські рукописи (50–400), відомий під назвою естрангело (грец. στρογγύλη{{-}}кругла). Західна Сирія (Сирія, Палестина) належала грекам, а східна (Персія, Міжріччя){{-}}персам. Це розділило церкву, мову та писемність на дві форми: східносирійську (несторіанську, халдейську) та західносирійську (яковітську, маронітську). У них використовуються різні почерки та оголоси. Письмо вживалось приблизно до XIV{{_}}століття.\n\nУ системі, скоріше за все, знайдеться естрангело{{-}}він прийнятий головним у західній історіографії. А ось з «Юнікодією» для різноманітності постачається західний варіант{{-}}його відлив дипломат і друкар Саварí де Брев (1560–1627), а довів до комп’ютерного шрифта інститут ''Beth Mardutho'' для видання Антіохійської Біблії.

[Script.Tagb]
Name=Таґбанва
Lang=мови о. Палаван ''(Філіпіни)''
Text=Походить від [[ps:Tglg|тагальської]]. Залишилось не{{_}}більше {{n|25000}} людей, що розмовляють мовами таґбанва, нові покоління віддають перевагу тагальській. Проте писемність, разом з [[ps:Latn|латинкою]], застосовується палаванськими мовами (97{{_}}тис. на 2010).\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}}. [[pt:virama|Вірами]] і якихось знаків для заключних приголосних нема, тому ці звуки вгадуються з контексту, як у [[ps:Buhd|бухіді]].

[Script.Takr]
Name=Такрі
Lang=малі мови Північної Індії та Пакістану
Text=Походить від [[ps:Shrd|шаради]]. Раніше такрі широко застосовувався у діловодстві, але з післявоєнним визволенням Індії став швидко замінюватися [[ps:Deva|деванáґарі]]. Є спроби відродити писемність.\n\nУ кожного штата є свій стиль такрі. Іноді [[ps:Dogr|доґра]] вважається одним з таких стилів, але [[pt:unification|розуніфікована]] з такрі як з політичних, так і з технічних причин. [[pt:virama|Вірами]] нема у жодній з місцевих мов, це видно по самоназві {{sm|𑚔𑚭𑚊𑚤𑚯}} {{t|ԏа:‑кᵊ‑рі:}}. Але вона вживається для давніх мов{{-}}палі та санскриту. Тільки три літери можуть входити до [[pt:ligature|лігатур]] другим знаком, «йа», «ра» та «ха»: {{sm|𑚞𑚶𑚤}} {{t|прᵊ}}.

[Script.Tale]
Name=Тай-ниа (тай-ле)
Lang=тай-ниа та інші дайські (''Китай, В’єтнам, Лаос, М’янма, Таїланд'')
Text=Писемність [[ps:Mymr|бірманського]] похождення. Тони початково не{{_}}записувалися. Після кількох реформ XX{{_}}століття (остання{{-}}1988) писемність майже перетворилася на алфавітну, і абуґідою її залишає «порожня» приголосна {{sm|ᥟ}} на початку слова, якщо воно починається з голосної, та тонові букви після концевої приголосної слога (якщо така є).\n\nПропуски пишуться між реченнями, але не{{_}}між словами.\n\nУ ли третьої реформи (1963–1988) для запису тонів використовувалися звичайні європейські умляути: <big>à, á, ȧ, ä, ǎ</big>.\n\nТай-ниа у Китаї ≈500{{_}}тис. (2001), але мова швидко замінюється китайською і тому віднесена до вразливих. Ще не{{_}}більше 500{{_}}тис. розкидано по інших країнах.

[Script.Talu]
Name=Нове письмо ли
Lang=ли та інші дайські (''Китай; громади ли в інших країнах користуються [[ps:Lana|ланною]]'')
Text=Письмо не пов’язане з [[ps:Tale|тай-ниа]], хоча мови{{-}}близькі родичі. Створене у 1950-і китайською владою для заміни [[ps:Lana|ланни]].\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}}. Вірама має вигляд гачка з петлею і в Юнікоді записується як єдине ціле з приголосною: {{sm|ᧇ}}. Незвичайно влаштований запис тонів: приголосні бувають двох регістрів, ще два знаки {{sm|ᧈᧉ}} можуть приписуватися до складу у кінці, у сумі  2·3=6 тонів.

[Script.Taml]
Name=Тамільська
Lang=тамільська {{nspk}}, [[ps:Saur|саураштра]] {{nspk|Saur}}
Text=Писемність пішла з [[ps:Brah|брахмі]] через паллаву (стару [[ps:Gran|грантху]]). Голосна по замовчанню {{t|а}}. [[pt:virama|Вірама]] використовується часто і перетворилася на крапку. Методи прикріплення оголосів до приголосних доволі химерні: ка={{sm|க}}, кі={{sm|கி}}, ԏа={{sm|ட}}, ԏі={{sm|டி}}. Початкова голосна записується окремим знаком: і={{sm|இ}}. Більшість [[pt:ligature|лігатур]] «приголосний-приголосний» являють собою повну букву, а за нею скорочена.\n\nМісцеві цифри частіше зустрічаються у текстах грантхою{{-}}а таміли віддають перевагу звичайним 0…9. На відміну від інших індійських систем рахунку, є спеціальні символи для 10, 100 та 1000. До того, як уряд Індії затвердив знак рупії ₹, у тамілів він існував: {{sm|௹}}.\n\nДравідійський Південь ніколи не{{_}}підкорявся мусульманам і навіть створив шиваїзм, особливо ортодоксальну гілку індуїзму.\n\nВ українській запозичень з тамільської мало, найбільш відоме{{-}}''катамаран''. В англійській також ''cash'' (каса, готівка), ''ginger'' (імбир), ''coolie'' (чорнороб) та інші.

[Script.Tang]
Name=Тангутська
Lang=тангутська ''(північно-західний Китай)''
Text=Дуже складна ієрогліфічна система, що існувала у тангутському царстві Сі Ся (північно-західний Китай). Найпростіші ієрогліфи складаються з 4{{_}}ліній, у ієрогліфі «один» їх 6. Найбільш поширена версія{{-}}письмо розробили біля 1036 імператор Лі Юань-хао та вчений Ірі Жень-юн.\n\nЯк і в [[ps:Hani|китайців]], в тангутів була розвинена каліграфія, у одного ієрогліфа було до 4 форм. У Юнікоді вони закодовані одним символом, якщо не{{_}}зустрічаються в одному джерелі. Знаки, що мають однакову форму, але різні назви, також об’єднані.\n\nТангутська держава знищена Чингісханом у 1227, але письмо продовжувало вживатися ще декілька століть: найпізніша пам’ятка{{-}}1502, також існує рукописна помітка пізніше 1680.\n\nВивчати мертве письмо почали європейці з 1870, ключову роль зіграв радянський вчений Микола Невський.\n\nЧерез питання з авторськими правами іконки оригінальні (промалював професор Цзін Юнші), а шрифт прямий сучасний, перемальований компанією Google.

[Script.Tavt]
Name=Тай-в’єт
Lang=мови чорних тай ''(В’єтнам)''
Text=Походить з [[ps:Thai|старотайської]] (царство Сукхотай). Вперше стандартизована у 1961, пізніше під егідою ЮНЕСКО у 2006.\n\nГолосної по замовчанню нема, однак писемність залишається абуґідою через химерні оголоси зліва, зверху та справа: {{sm|ꪶꪀ}}=ко, {{sm|ꪀꪱ}}=ка, {{sm|ꪀꪲ}}=кі. Традиційно читач повинен був вгадувати тон, вже в першій стандартизації додали тонові знаки.

[Script.Tayo]
Name=Тай-йо (лай-тай)
Lang=тай-йо
Text=Абуґіда [[ps:Khmr|кхмерського]] похождення, з двома унікальними рисами:\n* Пишеться справа ліворуч стовпцями, явно під впливом [[ps:Hani|китайської]]. Якщо це неможливо, весь текст повертається, як у [[ps:Mong|монгольській]].\n* Усі оголоси пишуться знизу або справа. Нема попередніх та охоплюючих оголосів.\n\nГолосна по замовчанню {{t|ɔ}}. Тонових знаків нема. Розділових знаків нема, іноді зустрічаються китайські U+3001 та 02. Іноді склади розділяються невеликим пропуском. В усіх джерелах числа прописом. Сучасні тексті використовують [[pk:FF00|повноширинні]] західні пунктуацію та цифри, та два незакодованих тонових знаки зліва.

[Script.Telu]
Name=Тéлуґу
Lang=тéлуґу
Note=відділилася від [[ps:Knda|кáннади]]
Text=Як і більшість інших писемностей Південно-Східної Азії, пішла з [[ps:Brah|брахмі]]. Біля 1300 відділилася від [[ps:Knda|кáннади]], що вважається сестринською. У другій половині XX{{_}}століття трапилася масштабна орфографічна реформа, що наблизила писемний телуґу до усної мови.\n\nГалочка зверху літери означає голосну {{t|а}}. Якщо оголос міняється на інший{{-}}галочка зникає. [[pt:virama|Вірама]] в явному вигляді рідка{{-}}як через потяг телугу до відкритих складів, так і через розвинену систему [[pt:ligature|лігатур]] для запису стиків приголосних. Лігатури влаштовані просто: знизу аба справа приписується зменшена літера.\n: ка {{sm|క}} + і {{sm|◌ి}} = кі {{sm|కి}}\n: ка {{sm|క}} + вірама {{sm|◌్}} + та {{sm|త}} = кта {{sm|క్త}}

[Script.Tfng]
Name=Тифінаг (берберська)
Lang=туарегські та інші берберські ''(Марокко)''
Note=до II{{_}}ст. до{{_}}н.е. (давня консонантна), ≈1970 (сучасна)
Text=Похождення старолівійського письма не{{_}}з’ясоване, зазвичай вважають, що з [[ps:Phnx|фінікійського]]. Найстаріші пам’ятки{{-}}дві білінгви II{{_}}століття до{{_}}н.е., з пам’ятника принцу Атебану та з храма царя Масинісси. Письмо було [[pt:abjad|консонантне]], писали найчастіше знизу вгору або справа наліво.\n\nУ XX{{_}}столітті зі старолівійської створили нову писемність, з написанням зліва направо. Ісламські держави (зокрема Лівія Каддафі та Марокко 80-х) забороняли письмо, але у 2003 король Марокко дозволив тифінаг. Перехідна рада Лівії також дозволила берберські мови і тифінаг.

[Script.Tglg]
Name=Тагальська (байбаїн)
Lang=старотагальська та інші мови Яви та Філіпін
Text=Брахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|а}} та [[pt:virama|вірамою]]. Обійдуся самоназвою писемності: {{sm|ᜊᜌ᜔ᜊᜌᜒᜈ᜔}} «ба-й-ба-ї-н».\n\nІспанські місіонери (XVI{{_}}століття) побачили, що острів’яни поголовно письменні, і самі стали вчити їх на байбаїні. При цьому вони не{{_}}одразу зрозуміли, в якому напрямку пишуть: текст вирізали на бамбукових дощечках, направляючи ніж від себе, тому могли писати в одному напрямку і читати в іншому.\n\nПричин занепаду байбаїну багато: іспанці завезли папір, перо та друк, під їх впливом аборигени стали розрізняти звуки r/d, u/o, i/e. А головне: [[ps:Latn|латинка]] допомогає у житті, даючи шанс на престижну конторську роботу. Так що у XVIII{{_}}столітті знайшли, що аборигени перейняли латинку. До XIX{{_}}століття байбаїн був майже мертвий, і залишилось тільки впорядкували латинський алфавіт. Є сучасні спроби відродити байбаїн.\n\nУ 2021 закодували новий звук {{t|r}}{{-}}обидві версії XIX{{_}}століття, і та, що дожила до наших днів, неофіційно (до Юнікоду{{_}}14) закріпилася за позицією 170D. Також з’явилася друга вірама{{-}}хрест придуманий іспанцями і посилається на колоніальне минуле, та й просто погано видно в дрібному шрифті.

[Script.Thaa]
Name=Тана
Lang=дивехі {{nspk||=мальдивська}}
Text=Писемна культура прийшла на Мальдивські острови разом з буддизмом, з’явилося письмо ''евела-акуру'' на основі [[ps:Sinh|сингальської]]. Найстаріший напис датується VII–VIII століттям. У 1153 місцевий король прийняв іслам і змінив ім’я на Мухаммад аль-Адил; до XIV{{_}}століття письмо видозмінилося до ''[[ps:Diak|дивес-акуру]]'', але так і залишилося зліва направо. У 1703 султан Ібрахім{{_}}III замінив стару графіку новою{{-}}''габулі таною'' (стандартним письмом).\n\nПоходження тани унікальне: приголосні пішли з арабських та доісламських цифр, голосні{{-}}з [[ps:Arab|арабських]] оголосів. З часом лінії згладилися, стали писати з витонченим 45-градусним нахилом. Мандрівник Тур Хеєрдал порівняв тану з нарізаною лапшею.\n\nУ 1970-і роки тані загрожувало зникнення: за президента Ібрагіма Насіра з’явився телексний зв’язок, і уряд перейшов на досить неякісну [[ps:Latn|латинську]] транслітерацію. Новий президент Мамун Абдул Гаюм відновив тану, і обидві писемності використовуються паралельно.

[Script.Thai]
Name=Тайська
Lang=тайська
Text=Пішла від [[ps:Khmr|старокхмерської]], яка, в свою чергу, пішла від [[ps:Brah|брахмі]]. Алфавіт впорядкував та затвердив король Рамакхамхаєнг Великий у 1283.\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}} у відкритих складах і {{t|о}} у закритих: {{sm|ถนน}}={{t|тханон}} (дорога). Літери названі за словами: так, літера {{sm|ช}} зветься «чо-чан» (слон). Між словами не{{_}}ставляться пропуски.

[Script.Tibt]
Name=Тибетська
Lang=тибетські, дзонг-ке ''(Бутан)'', шерпська…
Text=Як і більшість писемностей Південно-Східної Азії, пашла з [[ps:Brah|брахмі]], голосна по замовчанню {{t|a}}.\n\nВважається, що писемність винайшов Тхонмі Самбхота, що з’їздив до Індії та заклав основи тибетського буддизму. За цей час орфографія мало мінялася, а мова змінилася, тому вимова сильно розбігається з написанням.

[Script.Tirh]
Name=Тирхута (мітхілакшар)
Lang=майтхілі ''(Індія)'', санскрит
Note=відокремилась від ''гауді''{{-}}прото-бенгальської
Text=Письмо близьке до [[ps:Beng|бенгальського]], багато символів схожі, але [[pt:unification|уніфікація]] неможлива через інші [[pt:ligature|лігатури]]. Перший металевий шрифт зроблений у 1920-і роки, перший цифровий у 1990-і. Більшість носіїв, котрих 34{{_}}млн на 2020, у XX{{_}}столітті перейшли на [[ps:Deva|деванáґарі]], і письмо вживається здебільшого в індуїзмі. Довго майтхілі вважався діалектом хінді чи бенгальської, але у 2003 його оголосили окремою мовою, основною писемністю залишили деванаґарі.\n\nГолосна по замовчанню {{t|а}}. [[pt:virama|Вірама]] вживається тільки для санскриту: стики приголосних записуються лігатурами, а в кінці слова голосна німіє.\n{{smtable|ка|*𑒏|+ і|**◌𑒱|= кі|*𑒏𑒱}}\n{{smtable|ка|*𑒏|+ вірама|**◌𑓂|+ та|*𑒞|= кта|*𑒏𑓂𑒞}}

[Script.Tnsa]
Name=Тангса
Lang=мови тангса {{nspk||=тасе-нага}}
Text=Невелике сімейство сино-тибетських мов; писемність{{-}}різноманітні види [[ps:Latn|латинки]]. У 1990 індієць Лакхум Моссанг створив алфавіт і до смерті у 2020 навчив йому близько 100 чоловік.\n\nНазви голосних{{-}}звук + позначення одного з чотирьох тонів (так, у хмонгській латинці тони також позначаються літерами).

[Script.Todr]
Name=Алфавіт Тодрі (ельбасанський) для албанської
Lang=албанська
Text=Винайшов Теодор Хаджіфіліпп, він же Вчитель Тодрі. Він переклав багато християнських текстів на албанську, нібито навіть усю Біблію. Небагато текстів збереглося, зокрема Євангеліє від Іоана та кілька молитв. Письмо використовувалося навколо Ельбасану довго після його смерті у 1805: його відкрив біля 1849 Йоганн фон Хан (він підозрював, що воно давнє, незважаючи на ім’я Тодрі), і воно було рідким. У 1900 знайшли старого ченця, письменного у Тодрі, останні письменні нібито померли біля 1930.\n\nПорядок кодування відрізняється від запропонованого Ханом, та придатний для сучасного вивчення албанської.\n\nНе плутати з [[ps:Elba|алфавітом Ельбасанського Євангелія]]!

[Script.Tols]
Name=Толонг-сікі
Lang=курух {{nspk||=ораон}}
Text=Придумав Нараян Ораон. Це чистий алфавіт без голосної по замовчанню. Новий алфавіт краще передає мову, ніж [[ps:Deva|деванáґарі]], головне письмо для куруху.

[Script.Toto]
Name=Тото
Lang=тото
Text=Маленька сино-тибетська мова, що використовується у селі Тотопара племенем тото. Стан{{-}}на грані зникнення: передача мови вже порушена. Письменні біля третини. Пишуть [[ps:Beng|бенгальською]] або власною писемністю, яку придумав у 2015 старійшина племені Дханірам Тото.

[Script.Tutg]
Name=Тулу-тиґаларі
Lang=тулу {{nspk}}, кáннада, санскрит
Text=Дуже близькі давні писемності ''тулу'' та ''тиґаларі'', дехто вважає їх однією писемністю. Можливо, скоро додадуть символи сестринської писемності ''грантха-малаялам''. Усі вони споріднені з [[ps:Gran|грантхою]], і зараз зрідка використовуються у індуїзмі. Перший відомий напис{{-}}1159, але письмо багато старіше. Як мова меншини, тулу ігнорувався британською владою, і письмо майже померло.\n\nСучасний тулу пишеться здебільшого [[ps:Knda|каннадою]] та [[ps:Mlym|малаяламом]], або відродженою писемністю, що зазвичай [[pt:unification|уніфікується]] з малаяламом. Є консенсус не{{_}}уніфікувати давній та сучасний тулу: живі брахмійські писемності намагаються спрощувати друк, а мертві{{-}}спрощують устрій шрифтів та передають авторську орфографію навіть на поганих шрифтах.\n\nДавні цифри дуже рідко зустрічаються та не закодовані, сучасні уніфіковані з каннадою. Рукописи на тулу містять редакторські помітки, схожі на нижній + (скоріше за все, буде закодовано пізніше як загальноіндійський розділовий знак), так що на зображенні віртуальної [[pt:virama|вірами]] плюс всередині, а не знизу. Палиця ''данда'' звичайна, і закодована, щоб уникнути проблем у багатомовному тексті.

[Script.Ugar]
Name=Угаритська
Lang=угаритська, хурритська ''(тільки у районі Угарита)''
Text=Семіти, що жили у Передній Азії (сучасна Сирія) не{{_}}похвалялися економічною, культурною або військовію міццю, зате були на перетині торгових шляхів. Так що вони перейняли принцип [[ps:Xsux|клинопису]] під свої потреби. Вийшов алфавіт з 30 приголосних, що писався зліва направо; звідки він взявся і що було до нього{{-}}невідомо. Назви багатьох літер{{-}}реконструкції та достовірно невідомі. Єдиний розділовий знак{{-}}роздільник слів.\n\nЗбереглося багато літератури та господарських документів, що давали уяву про різні боки угаритського життя. Є підозра, що алфавіт авторський, оскільки економний{{-}}чим частіше літера, тим менше у ній клинів.\n\nВважається, що нащадків в угаритської писемності не{{_}}було, хоча порядок літер близький до [[ps:Phnx|фінікійської]], і існують два незвичайних варіанти: скорочений алфавіт з 21 літери і записом справа наліво, і табличка з [[ps:Sarb|південноаравійським]] порядком літер.\n\nМісто Угарит кинуте біля 1200{{bc}} з катастрофою бронзової доби{{-}}загальним занепадом спірної природи, що панував у давньому світі того часу.

[Script.Vaii]
Name=Ваї
Lang=ваї ''(Ліберія, 100…200{{_}}тис. за різними джерелами)''
Text=Письмо з’явилося біля 1833. Розробив його Момолу Дувалу Букеле, вважають, що під впливом [[ps:Cher|письма черокі]] (разом з неграми у Ліберію емігрували і індіанці, один став навіть вождем ваї).\n\nОдна з причин виживання ваї{{-}}вдалі знаки, що вживалися і до цього у негритянській культурі. Інша{{-}}він використовувався для торгівлі з голландцями і португальцями. У 1962 Університет Ліберії додав знаки для складів, що бракували.

[Script.Vith]
Name=Віткутьський алфавіт для албанської
Lang=албанська
Text=Алфавіт придумав Наум Векілхарджі, письменник, перекладач та адвокат{{-}}він над ним працював 20 років, 1824–1844. Через два роки Наум помер, і алфавіт не{{_}}отримав особливого поширення. Названий за батьківщиною Наума{{-}}селом Віткуть. Також поширене онімечене «алфавіт Бютакук’є».\n\nАлфавіт добре відповідає фонетиці албанської, але чомусь нема літер для звуків «rr», «xh» та «zh».\n\nЄ декілька причин великої кількості албанських алфавітів ([[ps:Elba|ельбасанський]], віткутьський, [[ps:Todr|Тодрі]], Весо-Бея, Веллари): мислителі национально-визвольного руху дивились на слов’ян, греків та турків і хотіли свій алфавіт, і просто конспірація від турків (албанці одержали незалежність у 1912 з розпадом Туреччини). Для Наума причина точно перша: збереглись його листи, де він відповідав на критику, і алфавіт вийшов далеким від [[ps:Latn|латинки]], [[ps:Grek|грецької]] та [[ps:Arab|арабської]] заради релігійної нейтральності.

[Script.Wcho]
Name=Ванчо
Lang=ванчо
Text=Зазвичай на ванчо, невеликій сино-тибетській мові, пишуть [[ps:Deva|деванáґарі]] або [[ps:Latn|латинкою]]. Між 2001 та 2012 вчитель Банванг Лосу придумав свій алфавіт. Чотири тони позначаються діакритикою. Розділові знаки звичайні європейські.

[Script.Wara]
Name=Варанг-кшиті
Lang=хо
Text=Писемність придумав з нуля лідер комуни Лако Бодра, заявивши, що вона прийшла йому у божественному одкровенні від якогось Дхавана Турі з XIII{{_}}століття. Алфавіт починається з символа «ом»{{-}}першого звуку створення Всесвіту. Хо{{-}}безписемна мова, біля {{%|2}} пише варанг-кшиті і стільки ж [[ps:Orya|орією]].\n\nТип спірний: у кожної літери є голосна по замовчанню {{t|а}} (рідше {{t|ɔ}} чи {{t|ɛ}}), як в [[pt:brahmic|брахмійських абуґідах]], але є й притаманні алфавіту риси: два регістри, усі голосні літери повні, не{{_}}оголоси. Через це можливі різночитання: незрозуміло, чи німіє голосна по замовчанню (у кінцевій позиції німіє завжди). Прочитайте самоназву {{sm|𑢹𑣗𑣁𑣜𑣊 𑣏𑣂𑣕𑣂}}, і одночасно зрозумієте, де ставити наголос. Літери читаються за ''останнім'' звуком назви, окрім {{sm|𑢹}}=х та {{sm|𑣗}}=б, цей диграф читається {{t|w}}.

[Script.Xpeo]
Name=Давньоперський клинопис
Lang=давньоперська
Text=З [[ps:Xsux|шумеро-аккадського клинопису]] узятий тільки принцип письма, символи майже цілком інші. Найбільш поширена версія{{-}}писемність створена штучно для фіксації досягнень царів Ахеменидської імперії. Усі відомі написи відносяться до двох століть 520–330{{bc}}\n\nДо 1800 розшифрували слово «цар». У 1802 Ґеорг Ґротефенд прочитав імена царів{{-}}він не{{_}}мав білінгви, лише знав їх грецьку вимову на кшталт «Дарій» або «Ксеркс»{{-}}в оригіналі «Дараявауш» та «Хшаярша». У 1823 Франсуа Шампольйон, знайшовши білінгву [[ps:Egyp|єгипетська]]-клинопис, підтвердив, що Ґротефенд правий. У 1836 Ежéн Бюрнýф, здогадавшись, що один з написів{{-}}список сатрапій Дарія, розшифрував майже весь алфавіт. Розшифрування перського клинопису стало ключем до шумерського.

[Script.Xsux]
Name=Шумеро-аккадський клинопис
Lang=шумерська, аккадська, хетська, еламська, хуритська, урартська…
Text=Початково (≈3500{{bc}}) на глині писали господарські документи (10 корів), але до 3200 з’явились ієрогліфи, а до 3000{{bc}} ієрогліфи стали вживати як склади. Паралельно мінявся і стиль: символи повернулись на 90° проти годинникової стрілки, стали вичавлюватися паличкою у вигляді призми{{-}}звідси елементи письма, гострі клинці.\n\nУ 1 тисячолітті{{bc}} клинопис став витіснятися більш прогресивним письмом. Так, [[ps:Xpeo|перський клинопис]] (1{{_}}тис.{{bc}}) був вже алфавітно-складовим. Остання відома пам’ятка{{-}}75 вже нашої ери.\n\nБагатотисячолітній клинопис добре зберігся у пустелях Персії та Іраку, і у першій половині XIX{{_}}століття розшифрували перський клинопис. Він став ключем до шумерського, і до 1900 розшифрували усі відомі мови.\n\nБлок «Клинопис» приблизно відповідає клинопису третьої династії Уру (≈2100{{bc}}), а більш пізні форми (старо- та новоасирійська) [[pt:unification|уніфікуються]] як варіанти. Блок «Ранньодинастичний клинопис» описує більш старі символи ≈2900.

[Script.Yezi]
Name=Єзидська
Lang=північнокурдська
Text=Єзиди{{-}}частина курдського народу, сповідують релігію єзидизм, що вийшла з [[ps:Avst|зороастризму]]. Священні єзидські книги, ''Книга откровення'' та ''Чорна книга'', написані особливим письмом (відомі і більш ранні версії [[ps:Arab|арабицею]]). Консенсусу щодо датування цих книг нема.\n\nЄзиди постійно зазнавали гонінь від мусульман, і тому їх релігія багато в чому усна, мало хто бачив книги у письмовому вигляді. Заборонена держава влаштувала геноцид 2014–2017: біля 5000 вбиті, не{{_}}менше 5000 пропали, біля 500{{_}}тис. втекли з Іраку. Єзидка Надія Мурад потрапила у полон, зуміла втекти, стала послом доброї волі ООН і у 2018 отримала Нобелівську премію миру.

[Script.Yiii]
Name=Ї (носу)
Lang=носу {{nspk}} та інші мови '''ї'''
Note=складова
Text=Перший відомий екземпляр старого (ієрогліфічного) письма '''ї''' датується ≈1500, але письмо безперечно набагато старіше. Легенди кажуть, що воно існувало ще у династію Тан (618–907). Письмо складається з 8000…{{n|10000}} ієрогліфів.\n\nСучасний складовий '''ї''' придуманий урядом Китаю у 1974. У мові 43 приголосних, 8 голосних и 4 тони (простий, p, t та x), але не{{_}}усі комбінації можливі, і письмом '''ї''' можна записати 1165 складів.

[Script.Zanb]
Name=Монгольське горизонтально-квадратне письмо (Дзанабáдзара)
Lang=монгольська, лхаська тибетська, санскрит
Text=Буддійський монах Дзанабáдзар (1635–1723), мовознавець та художник, відомий розробкою письма [[ps:Soyo|сойомбо]]. Менш відомо, що він придумав монгольське горизонтально-квадратне письмо, також на основі [[ps:Tibt|тибетського]]{{-}}невідомо, раніше чи пізніше сойомбо (головна гіпотеза{{-}}раніше), навіщо і наскільки широко використовувалось. Знову відкрите у 1801, збереглося дуже мало джерел.\n\nБрахмійська абуґіда з голосною по замовчанню {{t|а}} та [[pt:virama|вірамою]]. Точніше, фізичних вірам цілих дві{{-}}обидві зустрічаються у джерелах і не{{_}}мають керуючого значення, одна для останньої літери у слові, інша для стиків приголосних. Є ще два способи стикувати приголосні{{-}}через третю віртуальну віраму (літери ставляться одна на іншу, часто зменшуючись за висотою), та через зменшені знаки додаткових приголосних. Ці методи химерно переплітаються: наприклад, одна приголосна з вірамою, і ще три{{-}}одна на іншій. Початкові голосні утворюються прикріпленням оголосів до {{sm|𑨀}}. Цифр нема в жодному джерелі. Вертикальний запис химерний і за межами Юнікоду: так, знак, що початково знаходився над другою літерою, може опинитися над усім написом.

[Script.Zinh]
Name=Різні
Text=Комбінуюча мітка використовується в декількох різних писемностях.

[Snip]
ArabPres1=Блок створений для [[pt:convertibility|сумісності]] зі старими кодуваннями на кшталт CP864 (DOS), де через [[pt:dynamic|обмеженість]] типографських движків доводилося використовувати різні коди для відокремлених, початкових, середніх та кінцевих літер.
ArabPres2=У звичайному письмі ці символи краще не{{_}}використовувати. Єдине законне застосування{{-}}навчальні матеріали, тому символам даний клас «арабська літера» (у багатьох тодішніх кодуваннях текст записувався зліва направо).
GrekCoptUni=У Юнікоді{{_}}1.0 коптська була в [[pt:unification|уніфікації]] з грецькою, і всі чисто коптські літери теж вважались грецькими. З Юнікоду{{_}}4.1 (2005) мови розуніфіковані: дослідження з коптської часто містили грецький текст. Більш того, лише одна коптська літера має суттєво різний малюнок у великому та малому регістрі: {{sm|Ϧϧ}}.

[CharCat.Cc]
Name=Керуючий
Text=У перші роки, коли часто була потреба повторити сесію обміну вручну (перфоратором чи консоллю), керуючі символи грали роль форматів даних та мережевих протоколів. Клавіша {{k|Ctrl}} початково слугувала для введення керуючих символів. В наш час використовуються небагато з них:\n\n* нульовий символ 00{{-}}кінець рядка в пам’яті;\n* кінець файлу 04 (Unix) та 1A (DOS/Windows){{-}}вводяться в консолі як {{k|Ctrl|D}}/{{k|Ctrl|Z}}, щоб закінчити текст;\n* дзвінок 07{{-}}термінал або принтер привертає увагу оператора. Зараз зазвичай через звукову плату та без призупинення друку;\n* крок назад (забій) 08{{-}}переміщує каретку на крок назад;\n* табуляція 09{{-}}переміщує до позицій 9, 17, 25, 33… для набору таблиць;\n* переведення рядка 0A{{-}}кінець рядка в текстовому файлі (Unix), провернення барабана на рядок;\n* прогін аркуша 0C{{-}}принтер викидає аркуш;\n* повернення каретки 0D. Звідси кінець рядка в DOS/Windows 0D+0A{{-}}принтер повертає каретку та провертає барабан;\n* Escape 1B{{-}}виконати команду принтера (шрифти, графіка) або консолі (переміщення курсора, кольори).\n\nІнші цікаві команди:\n\n* вертикальна табуляція 0B{{-}}прокрутити барабан до запрограмованої позиції. Робить швидше та тихше друк на готових формулярах;\n* увімк/вимк альтернативний регістр 0E/0F{{-}}інший колір стрічки, інший набір символів;\n* екранування керуючого 10{{-}}наступний символ [[pt:graphic|графічний]], а не{{_}}керуючий;\n* видалення 7F{{-}}виправлення помилки на перфострічці (пробивають усі сім доріжок, такий символ не{{_}}підлягає зчитуванню). У деяких терміналах цю ж роль грав FF, через це [[ps:Cyrl|українську]] «я» заміняли великою на файл-серверах, в іграх жанру MUD.\n\nУсі 65 символів з категорії «Керуючі» історичні. Символи, що впливають на відображення тексту, звуться [[pt:format|форматуючими]].

[CharCat.Cf]
Name=Форматуючий
Text=Невидимий символ, що керує різними алгоритмами обробки тексту:\n\n* Розбиває текст на рядки: 00AD{{-}}м’який перенос.\n\n* Задає семантику тексту: 2062{{-}}невидимий знак множення у формулі, який можна перенести a×{{_}}//{{_}}×b, на відміну від невидимого виклику функції 2061.\n\n* Бере участь у [[pt:ligature|лігатурах]] або, навпаки, розриває їх: 200D{{-}}нульовий з’єднувач.\n\n* Задає напрямок письма: 2066{{-}}ізолювати ділянку, що йде зліва направо.\n\n* Виконує специфічні для писемності задачі, які неможливо реалізувати через шрифт: 1D173{{-}}почати групу з кількох нот, з’єднаних ребром.

[CharCat.Ll]
Name=Літера/мала
Text=Письмо «[[pt:minuscule|мінускул]]», що з’явилося в раннє середньовіччя для економії дорогого пергаменту, перетворилося на малі літери та зробило латинку дуже виразним алфавітом.

[CharCat.Lm]
Name=Літера/модифікуюча
Text=Такі «недобукви», що додають до літери відтінки змісту, найчастіше зустрічаються у фонетиці. Так, модифікуючою літерою є штрих м’якості xʹ, на відміну від схожого математичного штриха x′.

[CharCat.Lo]
Name=Літера/інша
Text=Символи різних писемностей, де нема поділу на великі та малі літери. Наприклад, [[ps:Hebr|іврит]], [[ps:Arab|арабська в’язь]] або [[ps:Hani|китайські ієрогліфи]]. Також особливі символи на кшталт чоловічого/жіночого порядкового знака романських мов (1º{{-}}перший, 1ª{{-}}перша).

[CharCat.Lt]
Name=Літера/мішаний регістр
Text=Символи-диграфи, що складаються з великої та малої літери. Так, у хорватській латинці є диграф ǈ. Сербський аналог Љ не{{_}}є диграфом і тому мішаного регістру не{{_}}має.

[CharCat.Lu]
Name=Літера/велика
Text=Ті писемності, що прийняли малі літери, стали називати літери старої форми великими.

[CharCat.Mc]
Name=Мітка/протяжна
Text=Протяжні (ті, що мають ширину) комбінуючі мітки зустрічаються в деяких мовах Південно-Східної Азії: деванáґарі, бенгальській, кáннаді, хангилі…

[CharCat.Me]
Name=Мітка/охоплююча
Text=Охоплюючі мітки використовуються у давньоруських буквених цифрах (А҈). Також існують охоплюючі квадрат, коло та інші фігури. Жоден перевірений типографський движок на Windows{{_}}10 20H2 (GDI, Cairo, Skia) не{{_}}підтримує подібні символи ідеально, але на гарних шрифтах на кшталт DejaVu результат дуже непоганий.

[CharCat.Mn]
Name=Мітка/непротяжна
Text=Непротяжні мітки (наприклад, знак на́голосу) влаштовані як символи нульової ширини, звідси назва. В гарних шрифтах дизайнер вручну розміщує мітки на найбільш поширені літери. Але якщо подібної комбінації не{{_}}передбачено (8́), символи накладаються як попало, і результат зазвичай поганий.

[CharCat.Nd]
Name=Числовий/десятковий
Text=Люди рахують десятками, оскільки в них десять пальців. Слова «цифра» і «палець» в багатьох мовах близькі. Винайдена в Індії позиційна система числення використовується усім світом, однак у мовах Ближнього Сходу та Південно-Східної Азії цифри бувають химерні.

[CharCat.Nl]
Name=Числовий/буквений
Text=Римські, китайські та інші цифри, засновані на літерах. Давньоруські також базуються на літерах, але в Юнікоді для цього використовуються звичайні А, В, Г… з комбінуючими мітками.

[CharCat.No]
Name=Числовий/інший
Text=Архаїчні системи числення, [[pt:precomposed|монолітні]] дроби, верхні та нижні індекси, цифри у колах, скорочення для великих чисел та інші цифрові символи.

[CharCat.Pc]
Name=Розділовий знак/поєднувач
Text=Невелика група символів. Найбільш відомий з них{{-}}знак підкреслювання.

[CharCat.Pd]
Name=Розділовий знак/риска
Text=Дефіси та тире. Мінус також є рискою, але віднесений до математичних знаків.

[CharCat.Pe]
Name=Розділовий знак/закриваюча дужка
Text=Дужки віднесені до окремої категорії, оскільки грають важливу роль у двонапрямленому алгоритмі.

[CharCat.Pf]
Name=Розділовий знак/кінцевий
Text=Здебільшого лапки.

[CharCat.Pi]
Name=Розділовий знак/початковий
Text=Здебільшого лапки.

[CharCat.Po]
Name=Розділовий знак/інший
Text=Крапка, кома, процент, маркер списку та багато інших.

[CharCat.Ps]
Name=Розділовий знак/відкриваюча дужка
Text=Дужки віднесені до окремої категорії, оскільки грають важливу роль у двонапрямленому алгоритмі.

[CharCat.Sc]
Name=Символ/валютний
Text=Валютний символ{{-}}важлива частина іміджу країни, і навіть у монголів є тугрик <font size='+1'>₮</font>, що нагадує могильний хрест. Артемій Лебедєв у кінці 1990-х казав, що російському рублю не{{_}}потрібен особливий знак, але пізніше саме його піар зробив знак <font size='+1'>₽</font> офіційним.

[CharCat.Sk]
Name=Символ/модифікуючий
Text=Символи на кшталт кришки ^, що зовні співпадають з [[pt:combining|комбінуючими]] мітками, але позбавлені особливих властивостей. А також деякі інші символи.\n\nБагато з таких символів родом з друкарських машинок: щоб намалювати, наприклад, наголос, треба було повернути каретку на крок назад і вибити наголос у тому ж [[pt:mono|знакомісці]]. Літера малювалась так, щоб один символ був придатним на роль апострофа і наголосу.

[CharCat.Sm]
Name=Символ/математичний
Text=Початково для математики використовувалися декілька різних систем, найбільш відомі з них{{-}}TᴇX (читається «тех») та MathType (він же ''Microsoft Equation''). Юнікод дає надію, що в комп’ютерній математиці з’явиться якась стандартизація{{-}}а також обмежена можливість писати формули у системах загального призначення на кшталт інтернет-форумів.

[CharCat.So]
Name=Символ/інший
Text=Юнікод містить багато різних символів, у тому числі комерційні, технічні та [[pt:emoji|емодзі]].

[CharCat.Zl]
Name=Роздільник/рядків
Text=Єдиний символ 2028.

[CharCat.Zp]
Name=Роздільник/абзаців
Text=Єдиний символ 2029.

[CharCat.Zs]
Name=Роздільник/пропуск
Text=Символ, призначений залишити місце. В добре проробленій типографіці порожнього місця стільки, скільки потрібно: 146%{{-}}мало, 146{{_}}%{{-}}багато, {{%|146}}{{-}}те, що треба. Тому й пропуски бувають різні. Деякі з них нерозривні: не{{_}}розширюються при виключці, не{{_}}переносяться на новий рядок.\n\nПропуски зазвичай ніяк не{{_}}відображаються і тільки рухають курсор. Але якщо увімкнуто підкреслення, або писемність спирається на спільну риску ([[ps:Ogam|огамічна]]), пропуски може бути видно.\n\nУ «Юнікодії» пропуски обведено точно по габаритах кегельної площі{{-}}так що вузкість оманлива. Часто для відступу вистачає найтоншого пропуска U+200A.\n\nУсі пропуски є [[pt:spacing|протяжними]] символами. Пропуски нульової ширини, які не{{_}}залишають місця, віднесені не{{_}}до пропусків, а до [[pt:format|форматуючих]].

[Term.abc]
Name=алфавітний порядок
Text=Стандартний порядок для сортування текстів. Вперше відомий в [[ps:Ugar|угаритській]].\n\nПохождення порядку:\n* [[ps:Latn|Латинка]], [[ps:Grek|грецька]], [[ps:Cyrl|кирилиця]], [[ps:Arab|арабська]], [[ps:Geor|грузинська]], [[ps:Armn|вірменська]], [[ps:Hebr|іврит]], [[ps:Ethi|ефіопська]]{{-}}з [[ps:Phnx|фінікійської]]. Вона, видимо, з більш ранніх семітських мов;\n* [[ps:Runr|руни]] (''футарк''){{-}}невідомо;\n* Усі [[pt:brahmic|брахмійські абуґіди]], [[pt:cjk|ККЯ]] за написанням{{-}}фонологічний, від глотки «к» до зубів «с».\n* ККЯ за [[ps:Hani|написанням]]{{-}}через так звані ключі.\n\nЮнікод записує літери у порядку, близькому до алфавітного, однак ніяк не{{_}}кодифікує правила алфавітного сортування. Якщо алфавітний порядок зміниться, країна сама міняє правила сортування, не{{_}}радячись з Юнікодом.

[Term.abjad]
Name=консонантна писемність, абджад
Text=Писемність, де записуються тільки приголосні літери. Голосні або опускаються повністю, або записуються опціональними оголосами. Назва «абджад» походить від самоназви [[ps:Arab|арабського]] алфавіту{{-}}أبجد ''абджадія''.\n\nНезважаючи на очевидні недоліки, у консонантної писемності є й переваги.\n* У семітських мовах{{-}}[[ps:Phnx|фінікійській]], [[ps:Hebr|івриті]], арабській{{-}}коренем є кістяк приголосних, а голосні грають роль суфіксів. Так, в арабській ''джихадом'' займається ''моджахед'' (або, точніше, ''муджахід'').\n* Легше дозволяє збирати великі імперії{{-}}згладжуються відмінності у діалектах.\n* Відмінності згладжуються не{{_}}тільки у просторі, але й у часі{{-}}столітні написи краще відповідають сучасній мові.\n* Таке письмо коротше, що важно при поганій якості «паперу» та пер.\n\nУ багатьох абджадах є літери ''матрес лекціоніс (матері читання)''{{-}}приголосні літери, що означають голосний звук. Один з варіантів, зафіксований у івриті{{,-}}зсув ''байт'' → ''бет'' (дім), і літера «йуд» переосмислилась на слова, де подвійного звука ніколи не{{_}}було. Інший варіант{{-}}за артикуляцією, і від фінікійської літери «йод», що іноді означала «i», пішла йота з [[ps:Grek|грецької]], першого відомого алфавіта. З появою оголосів ''матрес лекціоніс'' не{{_}}зникли, а стали доповнювати їх.

[Term.abugida]
Name=абуґіда
Text=Дослідники не{{_}}сходяться у визначенні абуґіди, і найширше з них таке: [[pt:syllabic|складова]] абетка, де у схожих складів схожі символи.\n\nАбуґідами '''точно є''' [[pt:brahmic|брахмійські писемності]].\n\nАбуґідами '''є у багатьох дослідників''' [[ps:Ethi|ефіопська]] та [[ps:Cans|канадська складова]] писемності.\n\nАбугідами '''є в окремих джерелах''' [[ps:Thaa|тана]], [[ps:Wara|варанг-кшиті]] та [[ps:Sora|соранг-сомпенг]].\n\nАбуґідами '''не є в жодному джерелі''' [[ps:Hang|хангиль]], [[ps:Yiii|ї]].\n\nЩо цікаво, назва «абуґіда» походить від ефіопського {{sm|አቡጊዳ}} (а-бу-ґі-да){{-}}виходить, деякі дослідники відмовляють у праві зватись абуґідою тій писемності, звідки це поняття пішло!

[Term.acrophonic]
Name=акрофонічний символ
Text=Для літери{{-}}зветься словом, що починається з цієї літери, як у [[ps:Thai|тайській]], старій [[ps:Cyrl|кирилиці]] та [[ps:Phnx|фінікійській]].\n\nДля цифр та іншого{{-}}символ походить з першої літери поняття. Наприклад, знак '''№''' походить від лат. ''numero''.

[Term.alphabet]
Name=алфавітна писемність
Text=Лінійне письмо, що записує голосні та приголосні звуки. Першим відомим алфавітом вважається [[ps:Grek|грецький]].\n\nНелінійне письмо, в якому голосні та приголосні об’єднується у склади зі складним порядком, алфавітом вважають або не{{_}}всі дослідники ([[ps:Thaa|тана]], [[ps:Hang|хангиль]]), або зовсім ніхто ([[ps:Laoo|лаоська]]).\n\nПри усіх перевагах алфавітів в них є один серйозний недолік. Через зсуви у вимові з’являється складна історично обумовлена орфографія, яку час від часу потрібно реформувати. Так, [[ps:Cyrl|руський]] ять '''ѣ''' був окремим звуком, у XVIII{{_}}столітті повністю зниклим, а скасували його у 1918{{-}}більш ніж століття потому. Орфографія [[ps:Latn|англійської]] та французької багато в чому історична.

[Term.altcode]
Name=Alt-коди
Text=Метод введення символа за кодом, що з’явився у BIOS (прошивці) комп’ютера IBM PC. У Windows сімейства NT є три типи кодів.\n\n'''Коди DOS'''\n\nУтримуючи {{kb|Alt}} (лівий{{-}}всюди, правий{{-}}залежно від розкладки), набрати на '''цифровій''' клавіатурі '''десятковий''' код символа від 1 до 255. Наприклад, {{k|Alt|51}} дасть цифру 3.\n\nКодування спільне для усіх користувачів, є якимсь з кодувань DOS (437, 866 та{{_}}ін.) і залежить від обраної мови неюнікодних програм. Коди 1…31 та 127 дають друковані версії цих символів: 1={{em|☺}}.\n\n'''Коди Windows'''\n\nУтримуючи {{kb|Alt}}, набрати на цифровій клавіатурі {{kb|0}}, потім '''десятковий''' код символа від 32 до 255. {{k|Alt|0240}} дасть літеру ð.\n\nКодування Windows-1252 незалежно від налаштувань Windows. Код 127 не{{_}}працює. Коди 128…159{{-}}різні типографські символи. Решта співпадає з [[pt:latin1|латинкою-1]].\n\n'''Коди Юнікоду'''\n\nЕкспериментальні, працюють не{{_}}в усіх програмах. Щоб вони працювали, треба у розділ реєстру\n: HKEY_CURRENT_USER\\Control Panel\\Input Method\nдодати '''рядковий''' параметр EnableHexNumpad=1 та перезавантажити комп’ютер.\n\nУтримуючи {{kb|Alt}}, набрати {{kb|Циф+}} і '''шістнадцятковий''' код символа. Цифри A…F вводяться з основної клавіатури. Працює тільки [[pt:bmp|базова площина]]. {{k|Alt|+262F}} дасть знак «інь та ян» {{em|☯}}.

[Term.appentry]
Name=методи вводу з різних програм
Text='''Libre- та Microsoft Office'''\n\nНаберіть шістнадцятковий код символа (наприклад, 262F) та натисніть {{kb|Alt|X}}. Код перетвориться на символ{{-}}у даному випадку {{em|☯}} U+262F «інь та ян».\n\n'''UnicodeInput'''\n\nРезидентна програма для Windows, що вирішує недоліки [[pt:altcode|Alt-кодів]]. Знаходиться в області повідомлень, спрацьовує при натисненні {{kb|Alt|Циф+}} та вводить будь-який символ Юнікоду у будь-яку програму.\n\n[[https://www.fileformat.info/tool/unicodeinput/index.htm|Скачати тут]]

[Term.arguable]
Name=писемність спірного типу
Text=Для п’яти писемностей джерела не{{_}}домовились, що вони собою являють.\n\n[[ps:Hang|Хангиль]] ''(корейська)''{{-}}[[pt:syllabic|складова]] ''(Юнікод)'' чи [[pt:alphabet|алфавітна]] ''(Omniglot, англійська Вікіпедія)''.\n\n[[ps:Thaa|Тана]] ''(мальдивська)''{{-}}[[pt:abjad|консонантна]] ''(Omniglot)'', [[pt:abugida|абуґіда]] ''(англійська Вікіпедія)'', чи алфавітна ''(Юнікод)''.\n\n[[ps:Wara|Варанг-кшиті]] та [[ps:Sora|соранг-сомпенг]]{{-}}алфавіт ''(англійська Вікіпедія, Юнікод)'' чи абуґіда ''(Omniglot)''. Обидві індійські, відійшли від багатьох рис [[pt:brahmic|брахмійських абуґід]], але залишили голосну {{t|а}} по замовчанню.\n\n[[ps:Phag|Монгольське квадратне]] (письмо Пагба-лами){{-}}абуґіда ''(Юнікод, Omniglot)'' чи алфавіт ''(англійська Вікіпедія)''. З ознак абуґіди залишились голосна по замовчанню та з’єднання літер у склади.

[Term.ascii]
Name=ASCII

[Term.brahmic]
Name=брахмійська абуґіда
Text=Дослідники розходяться в означенні [[pt:abugida|абуґіди]]. Але в одному вони одностайні: абуґідами є '''група писемностей, що походять від [[ps:Brah|брахмі]]'''.\n\nУ семітських мовах коренем слова будуть приголосні звуки, а голосні{{-}}суфікси та закінчення: у [[ps:Arab|арабській]] ''джихадом'' займається ''моджахед'' (або, точніше, ''муджахід''). Для них природно було ввести [[pt:abjad|консонантну]] писемність. Коли [[ps:Armi|арамейське]] письмо пішло на схід і стикнулось з індоєвропейськими мовами, з’явилась складова писемність, яка в тому чи іншому вигляді розповсюдилась на усю Південно-Східну Азію, крім [[pt:cjk|Китаю, Японії та Кореї]].\n\nОсобливості брахмійських абуґід:\n* Приголосна літера означає склад з деякою голосною по замовчанню, решта додається оголосами: [[ps:Deva|деванáґарі]] <nobr>ка {{sm|क}} + і {{sm| ि}} = кі {{sm|कि}}</nobr>.\n* Щоб одержати одиноку приголосну, використовується знак «[[pt:virama|вірама]]» <nobr>ка {{sm|क}} + {{sm|्}} = к {{sm|क्}}</nobr>.\n* Інші діакритичні знаки{{-}}анусвара (носовий призвук у голосному), чандрабінду (уся голосна вимовляється через ніс), нукта (запозичені звуки; до речі, літера «к» у цьому слові запозичена і пишеться з нуктою), вісарга (звук {{t|h}} у санскриті).\n* Написання зліва направо, на відміну від семітських мов.\n* Алфавітний порядок{{-}}фонологічний: спочатку голосні, потім приголосні від глотки {{t|к}} до зубів {{t|с}}, і на кінці видих {{t|h}}.\n* Часті власні [[pt:number|цифри]]{{-}}як у сучасному використанні, так і [[pt:obsolete|застарілі]].\n\nЄ різні методи передачі складних складів:\n* Через віраму (умовно ба-н_-ка){{-}}одинока приголосна є окремим складом ([[ps:Tglg|байбаїн]]).\n* Через стик приголосних (ба-нка){{-}}деванаґарі {{sm|क्ष}} кша. Набір іде, ніби лігатури нема, ка+вірама+ша{{-}}але в явному вигляді вірама з’являється тільки на кінці слова. Часто нема і на кінці (голосна по замовчанню німіє). Літера R часто зменшується у цих стиках. Мале початкове R ({{sm|र्क}} рка) зветься ''repha'', мале додаткове R ({{sm|क्र}} кра){{-}}''rakar''.\n* Через кінцеву приголосну (бан-ка){{-}}[[ps:Phag|монгольська Пагба-лами]]. Вірами нема. Може існувати віртуальна вірама або інші методи передати стик на початку слова.\n* Неповна, погано передає складні склади (ба-ка){{-}}[[ps:Bugi|лонтара]]. Окремі зразки виродились до консонантних.\n* Втратила голосну по замовчанню (ба-нᵊ-ка){{-}}реформою ([[ps:Laoo|лаоська]]) чи природним розвитком ([[ps:Guru|ґурмукхі]]). У другому випадку може не{{_}}завжди відрізняти «на» від «н» та користуватися вірамою у словниках.

[Term.bidi]
Name=двонапрямлений текст
Text=Текст, що містить хоча б один символ з написанням «справа наліво». Алгоритм обробки такого текста складний, і опишемо його узагальнено.\n\n1. Розбити текст на незалежні рядки.\n\n2. Розбити кожен рядок на вкладені відрізки: увесь рядок вважається відрізком «зліва направо», у нього вкладаються відрізки «справа наліво», у них відрізки «зліва направо», і{{_}}т.д. В iOS існувала помилка: через глибоку вкладеність відрізків телефон перезавантажувався.\n\n3. Виділити європейські числа, дати їм напрямок зліва направо.\n\n4. Дати напрямок іншим нейтральним символам. Віддзеркалити, якщо вони йдуть справа наліво та віддзеркалюються.\n\n5. Виконати протоколи більш високого рівня{{-}}наприклад, з’ясувати напрямок таблиць.\n\nНаприклад: «XX,YY 1,00&lt;2,00 XX» = «ثث,حح 1,00&lt;2,00 ثث»\n\n'''Що ж робити простому користувачу?'''\n\n* Якщо пишете уривок івритом в англійському тексті і система його форматує невірно, почніть його символом LRE/RLE, і закінчіть символом PDF.\n* Для невеликих шматків можно використовувати LRM, RLM та ALM. Це порожні символи з заданим напрямком, і цей напрямок буде зберігатися, поки не{{_}}знайдеться символ, чий напрямок система знає.\n* Якщо треба писати справа наліво мовою, що пишеться зліва направо, та навпаки, почніть текст символом LRO/RLO, і закінчіть символом PDF. Уникайте такого запису, це діра у безпеці.

[Term.birman]
Name=типографська розкладка Іллі Бірмана
Text=Існує у двох мовах: англійська (США) та російська, спеціальні клавіші для них однакові. Дозволяє вводити такі символи через {{k|AltGr}} на Windows, Alt на MacOS:\n\n* європейські літери та знаки ó ò ö ŏ ǒ ő õ ç ß ¡ ¿\n* дореволюційна кирилиця ѣ і ѵ ѳ\n* математика − ± ≠ ≈ ′ ″ × · ∞\n* деякі індекси та дроби ¹²³ ½⅓¼\n* типографські розділові знаки «» “” „“ ‹› ‘’ • — –\n* валюти € £ ₽ ¢\n* стрілки ← → ↓ ↑\n* інтерфейс MacOS ⌘ ⌥ ⌃ ⇧\n* введення ASCII-символів з російської розкладки [ { $\n* одиниці виміру ⌀ ° ‰\n* знаки інтелектуальної власності ™ ©\n\nВерсія 3.7, остання на січень 2022, на {{k|AltGr|G}} має [[pt:private|приватний]] символ F8FF, яблуко Apple.\n\n[[https://ilyabirman.ru/typography-layout/|Скачати тут]] (у багатьох провайдерів воєнної України заборонено)\n\nНеофіційні українські розкладки: [[https://github.com/neochief/ukrainian-typographic-layouts|1]], [[https://diffukr.sourceforge.io/|2]], [[https://github.com/alexkolodko/UA-RU-Typography-Keyboard-Layout|3]], [[https://web.archive.org/web/20171213211537/http://paschenkomax.com/typohrafichna-rozkladka-klaviatury-illi-birmana|4]]

[Term.bmp]
Name=базова багатомовна площина
Text=[[pt:plane|Площина]] Юнікоду з номером 0, містить символи 0000…FFFD. У базовій площині закодовані найбільш вживані символи живих мов, що дозволяє обробляти ці мови просто в [[pt:utf16|UTF-16]].\n\nДо 1996 Юнікод був двобайтовим, це давало місткість {{n|65536}} символів. Коли назріло питання розширення, кілька прогресивних мов та бібліотек (Java, Windows{{_}}NT) встигли перейти на Юнікод, що й призвело до компромісу у вигляді базової площини та UTF-16.\n\nУ Юнікоді{{_}}16 нерозподіленими залишилось 16 позицій, 2FE0…2FEF.\n\nБазова площина містить [[pt:ascii|ASCII]], [[pt:latin1|латинку-1]] та 6400 [[pt:private|приватних]] символів.

[Term.bom]
Name=мітка порядку байтів
Text=Символ U+FEFF. Його можна (не обов’язково) ставити на початку юнікодного текстового файлу, щоб вказати формат [[pt:serialization|серіалізації]]. Закодованою мітка порядку байтів буде виглядати так:\n* EF{{_}}BB{{_}}BF{{-}}[[pt:utf8|UTF-8]];\n* FE{{_}}FF{{-}}[[pt:utf16|UTF-16BE]] (починаючи зі старшого байта);\n* FF{{_}}FE, далі що завгодно, окрім 00{{_}}00{{-}}UTF-16LE (починаючи з молодшого байта);\n* 00{{_}}00{{_}}FE{{_}}FF{{-}}[[pt:utf32|UTF-32BE]];\n* FF{{_}}FE{{_}}00{{_}}00{{-}}UTF-32LE.\n\n[[pt:utf7|UTF-7]] та [[pt:punycode|Punycode]] не{{_}}зустрічаються як формат текстових файлів. UTF-32 зустрічається вкрай рідко.\n\nУ двійкових файлах формат серіалізації жорстко зафіксований, і мітка порядку байтів не{{_}}потрібна.

[Term.character]
Name=символи, не гліфи
Text=Символ{{-}}одиниця змісту. Гліф{{-}}зображення, що міститься у шрифті та виводиться на екран/друк.\n\nСимволи та гліфи співвідносяться не{{_}}1:1. ''Насталíк'', стиль [[ps:Arab|арабського]] тексту, потребує тисячі гліфів у шрифті. Але у кодуванні всього дві сотні символів, що передають ''зміст''. І навпаки, у різних символів, незважаючи на [[pt:unification|уніфікацію]], буває один гліф.

[Term.casefolding]
Name=згортка регістру
Text=Перетворення рядка, що використовується для (в основному) локаленезалежного порівняння рядків без регістру. Буває двох основних типів та одного додаткового:\n* Проста (без зміни довжини): <nobr><big>ᾨ → ᾠ</big></nobr>\n* Повна (з розкриттям [[pt:ligature|лігатур]]): <nobr><big>ᾨ → ὠ ι</big></nobr>\n* Тюркська (спеціальні правила для турецької та азербайджанської): <nobr><big>I → ı</big></nobr>\n\nЗазвичай згортка{{-}}це переведення до нижнього регістру. Але для [[ps:Cher|черокі]] це переведення до верхнього: великі літери з’явились раніше.\n\nЗгортка ідемпотентна: CF(CF(s)) = CF(s), тобто друга згортка нічого не{{_}}зробить.

[Term.cjk]
Name=ККЯ = китайська, корейська, японська
Text=Група писемностей, близьких до [[ps:Hani|китайських ієрогліфів]]. До них відносяться також складові [[ps:Kana|катáкана]] та [[ps:Hira|хірáґана]], і [[ps:Hang|хангиль]] [[pt:arguable|спірного типу]]. З історичних{{-}}[[ps:Tang|тангутська]], [[ps:Kits|киданська]], [[ps:Nshu|нюй-шу]].\n\nОсобливості ККЯ:\n* розгонисте письмо пензлем та тушшю (за винятком нюй-шу);\n* символи моноширинні{{-}}незалежно від кількості ліній, вирівнені по невидимій сітці. Запозичені літери часто напівширинні{{-}}займають половину клітини;\n* письмо початково справа наліво стовпцями; зараз ''зазвичай'' зліва направо рядками. І понині японські комікси ''манґа'' читаються справа наліво;\n* ієрогліфи дещо відрізняються від країни до країни, Юнікод залишає ці тонкощі за шрифтами;\n* оскільки символи не{{_}}вписуються у 256 [[pt:codepoint|позицій]], існували специфічні кодування для ієрогліфів.

[Term.codepoint]
Name=кодова позиція
Text=Поняття «символ» багатозначне, тому Юнікод зве власні коди{{-}}числа від 0 до {{n|1114111}}₁₀={{h|10FFFF}}₁₆{{-}}'''кодовими позиціями'''. Кодова позиція може бути:\n* [[pt:graphic|Графічним]] (друкованим) символом.\n* [[pt:control|Керуючою]] командою.\n* [[pt:format|Форматуючою]] командою.\n* Відведеною під [[pt:private|приватне]] користування.\n* Відведеною під сурогатні пари [[pt:utf16|UTF-16]].\n* [[pt:noncharacter|Викинутою]].\n* Порожньою (зарезервованою).\n\nДив. також [[pt:unification|уніфікація]] (запис різних символів однією кодовою позицією) та дублювання (запис одного символа різними кодовими позиціями).

[Term.control]
Name=керуючий символ

[Term.convertibility]
Name=перетворюваність
Text=Юнікод використовується для обміну з іншими стандартами тексту{{-}}національними, міжнародними, специфічними для виробника. Якщо варіанти одного символа одержать різні коди у таких стандартах, вони одержать різні коди і у Юнікоді. Це дозволяє перетворювати з кодування до кодування через Юнікод, не{{_}}втрачати інформацию при круговому перетворенні (з кодування до Юнікоду і назад).\n\nХоча іноді одна кодова позиція іншого кодування потребує кількох символів Юнікоду, або навпаки.

[Term.country]
Name=коди країн
Text=Консорціум Юнікоду не визначає, що таке країна і як повинен виглядати її прапор. Натомість він бере дволітерні коди країн з ISO{{_}}3166. Він містить усі визнані країни, частину залежних територій, і частину територій спірного статусу. Серед незвичайних причин:\n* UA (Україна), BY (Білорусь): члени ООН у складі СРСР, залишили коди після відокремлення.\n* KI (Кірибаті, раніше GE=острови Ґілберта) та інші: отримали новий код зі звільненням та перейменуванням.\n* PS (Палестина): шлях до визнання.\n* DG (Дієґо-Ґарсія) та інші: пункти зв’язку.\n* EA (Сеута та Мелілья), IC (Канарські острови): особливі митні правила, відмінні від загальноєвропейських.\n* GG (Ґернсі) та інші: видають власні поштові марки.\n* XK (Косово): тимчасовий код, що використовується Європою.\n\nЗображення на емодзі (звичайно прапор) за виробником.

[Term.code]
Name=коди та стенографія
Text=Код{{-}}це інша форма запису звичайного письмового тексту. Іншими словами, ми представляємо усне мовлення у вигляді літер за правилами правопису, а потім кодуємо. Мета такого запису буває різна:\n* зв’язок та сигналізація (прапорцевий семафор, код Морзе);\n* реабілітація інвалідів ([[ps:Brai|шрифт Брайля]], жестовий алфавіт);\n* стенографія{{-}}письмо, що виконується спеціально навченим писарем та встигає за усним мовленням ([[ps:Dupl|система Дюплоє]]).\n\nТакі системи часто захоплюють багато мов, і в різних мовах кодові таблиці різні. Так, відрізняється навіть британський та американський Брайль.

[Term.combining]
Name=комбінуюча мітка
Text=Несамостійний символ, що прикріплюється до основного. Використовується для:\n\n* діакритичних знаків{{-}}поміток, прикріплених до основного символа;\n* оголосів у [[pt:abjad|консонантних]] писемностях та [[pt:abugida|абуґідах]];\n* різних «хаків» через [[pt:ligature|лігатури]] у шрифтах: наприклад, літера + селектор написання = літера іншої форми.\n\nЮнікод ділить мітки на [[pt:spacing|протяжні]], непротяжні та охоплюючі.\n\nУ шрифтах комбінуючі мітки встановлюються кількома способами, від найбільш якісного:\n* Лігатура: окремий [[pt:character|гліф]] для символа з міткою.\n* Підміна гліфа: вставши на гліф А, мітка Б приймає форму В. Це використовується для сплющених міток на великі літери, підгонки розміру індійських оголосів.\n* Якір: встановлена вручну точка прив’язки до символа.\n* І якір по замовчанню: мітка ставиться за додатними або від’ємними координатами, щоб, будучи намальованою відносно курсора, встала у потрібному місці.\n\nЮнікод не{{_}}дозволяє накрити однією міткою кілька символів, але дозволяє задіяти декілька механізмів шрифтів:\n* у деяких міток половина знаходиться над символом, половина звисає зовні, і можна накрити цією міткою два символи: {{sm|а͡б}};\n* перший символ накриваємо початковим фрагментом, другий і{{_}}т.д.{{-}}повторюючимся, і останній{{-}}кінцевим. У більшості шрифтів цей метод реалізований погано.

[Term.cursive]
Name=курсив, скоропис, бігле письмо
Text=Стиль письма, коли потрібно швидко написати щось, особливо крихким гусячим пером. Особливості варіюються від мови до мови, але в цілому:\n* Проста форма літер.\n* Кути, окрім дуже гострих, скруглюються.\n* Пишучий намагається не{{_}}підіймати перо{{-}}звідси з’єднані літери, прохід по одному штриху туди-сюди, петлі у виносних елементах.\n* Літери з’єднуються у [[pt:ligature|лігатури]].\n\nНе{{_}}плутати зі шрифтом «курсив» ''(italic)'', який, між іншим, пішов від біглого письма.\n\nНе{{_}}плутами зі стенографією ''(shorthand)'', коли писар встигає за мовою, приносячи при цьому жертви: складне навчання, розлінований папір, розшифровка у спокійній обстановці…

[Term.deprecated]
Name=заборонений символ
Text=Символ, чиє використання наполегливо не{{_}}рекомендується.\n\nОдна з гарантій [[pt:stability|стабільності]] Юнікоду: як тільки символ призначений, він не{{_}}зсунеться і не{{_}}зникне. Якщо символ опиниться невдалим, його забороняють. Причини заборони різні.\n\nУ Консорціумі Юнікоду сидять люди західної культури, і вони можуть лише посилатися на дослідження фахівців з рідких мов{{-}}так сталося для п’яти символів [[ps:Arab|арабської]], [[ps:Tibt|тибетської]] та [[ps:Khmr|кхмерської]].\n\nДві технічні кутові дужки заборонили, щоб не{{_}}плутали з математичними. Також заборонений мовний [[pk:E0000|тег]] (приніс більше плутанини, ніж розв’язав проблем), шість символів [[pt:bidi|двонапрямленого письма]] (запропоновано інший механізм), і латинська [[pt:ligature|лігатура]] '''ŉ''' (у голландській та африкаанс є багато схожих скорочень, ніяк не{{_}}закодованих, проблеми з [[pt:normalization|нормалізацією]], скасований тип символів «літера зі знаком»{{-}}сумарно 15 на Юнікод{{_}}16.\n\nВідомі декілька випадків повернення символів у використання.\n* Блок тегів{{-}}використовувався для вказання мови. Повернули для [[pt:emoji|емодзі]] прапорів регіонів (наприклад, Шотландії), залишивши під забороною один символ.\n* 0340, 0341 (мітки нисхідного/висхідного тону). Пропонується заміна у вигляді звичайних умляутів à та á. З Юнікоду{{_}}5.2 просто не{{_}}рекомендуються.\n* 17D3 (кхмерський умляут ''bathamasat''). З появою [[pt:precomposed|монолітних]] символів [[pk:19E0|місячного календаря]] у Юнікоді{{_}}4.0 заборонили. З Юнікоду{{_}}5.2 просто не{{_}}рекомендується{{-}}ймовірно, через громіздкість календарної лігатури. У автора «Юнікодії» були проблеми з пошуком шрифта, де лігатури добре видно.\n\nНе плутати з [[pt:obsolete|застарілим]].

[Term.dynamic]
Name=динамічне компонування
Text=Такої високої мети, як [[pt:universality|універсальність]], Юнікод досягає за допомогою динамічного компонування{{-}}зображення збирається на льоту з частин. Іноді для зручності роблять і [[pt:precomposed|монолітні символи]], вле в цілому <nobr>A + ¨ = Ä</nobr>.\n\nЩоб перевіряти співпадіння текстів з урахуванням різних варіантів кодування, використовується алгоритм [[pt:normalization|нормалізації]].

[Term.egyp]
Name=єгипетські ієрогліфи
Text=На початку 2025 описали принципи кодування [[ps:Egyp|єгипетських ієрогліфів]].\n\n* Ієрогліф може мати безліч форм: людина схиляється легко чи низько, змія з 2-ма, 3-ма кільцями та більше. Ці форми кодуються за рішенням дослідників.\n* Ієрогліф кодується у найдетальнішій формі. Зовсім дрібні деталі на кшталт наручних пов’язок опускаються за рішенням дослідників.\n* Розмір та колір не кодуються.\n* Якщо ці дрібні деталі мають значення, Юнікод не{{_}}для вас. Додайте зображення.\n* Схожі знаки з різними значеннями кодуються окремо. Коло може значити бубон, кільце, яму…\n* Якщо ієрогліф можна отримати віддзеркаленням, поворотом або комбінуванням, він не{{_}}отримає окремої [[pt:codepoint|кодової позиції]].\n* Але якщо така форма має окреме значення (нога+ніж=рана), то отримає.\n* Ієрогліфи поділяються на три типи: базові, сумісні та розширені.\n* Ієрогліф стає розширеним, якщо він помічений тричі, або включений у великий список на кшталт ''Thot'' чи ''JSesh'', або широко використовується дослідниками. Тоді він отримує право на кодування.\n* Ієрогліф стає базовим, якщо він підтверджений надійним зображенням (фото чи достовірним обведенням). Якщо він закодований у кількох формах, частину форм можуть виключити з базового списку.\n* Тривіальні форми та комбінації з Юнікоду{{_}}5.2{{-}}сумісні. Решта Юнікоду{{_}}5.2 (заснована на списку Ґардінера) автоматично базова.

[Term.emoji]
Name=емодзі
Text=Від японської {{sm|絵}} ''е{{-}}картинка'' + {{sm|文字}} ''модзі{{-}}знак, символ''.\n\nПридумані мобільним оператором NTT DoCoMo біля 1999 для економії місця у SMS. Західні оператори почали розробляти свої набори з 2004, і у 2010 кодування DoCoMo вневли до Юнікоду 6.0. Багато емодзі специфічні для Японії: бізнесмен, що кланяється {{em|🙇}}, знак водія-початківця {{em|🔰}}… Інші змінили значення за межами Японії: зак вищого балу {{em|💯}} перетворилося на «цілком згоден».\n\nДекілька старих піктограм, що з’явилися до 2010, гарантовано стають емодзі тільки з символом U+FE0F (селектор написання 16).\n\nУсі емодзі є [[pt:spacing|протяжними]] символами.

[Term.efficiency]
Name=ефективність
Text=Юнікод намагається, щоб ефективні реалізації були можливі. Зокрема:\n\n* В Юнікоді нема регістрів, що перемикаються. Це спрощує доступ та пошук. На противагу, у телеграфі код 1 означає E у літерному регістрі та 3 у цифровому.\n* Основні форми [[pt:serialization|серіалізації]]{{-}}[[pt:utf8|UTF-8]] та [[pt:utf16|UTF-16]]{{-}}самосинхронізуючі. Це спрощує доступ та пошук.\n* Коди символів{{-}}числа від 0 до 10FFFF₁₆. Навіть якщо не{{_}}виходить працювати в UTF-8/16, таблиці пошуку все ще діють.\n* Обробка [[pt:ascii|ASCII]] можлива просто в UTF-8 без розкодування. Обробка [[pt:bmp|більшості мов]] можлива в UTF-16 без розкодування.\n* Символи однієї писемності згруповані поряд настільки, наскільки це можливо.\n* Розділові знаки спільні для усіх писемностей.\n* Форматуючі символи описані по максимуму.\n* Уникають [[pt:format|форматуючих]] символів, що міняють внутрішній стан. Це не{{_}}завжди можливо, [[pt:bidi|двонапрямлене]] письмо в принципі складне.

[Term.format]
Name=форматуючий символ

[Term.graphic]
Name=графічний символ, друкований символ
Text=Символ, який друкується на екрані або папері. Будь-який, окрім [[pt:control|керуючих]], [[pt:format|форматуючих]], роздільників рядків та абзаців{{-}}навіть [[pt:space|пропуски]] та невидимі [[pt:combining|мітки]].\n\nПропуск нульової ширини вважається форматуючим, а не{{_}}пропуском{{-}}а значить, він '''не''' графічний.\n\nПарадокс: невидимі мітки одночасно графічні та [[pt:ignorable|ігноровані]].\n\nНе плутати з [[pt:pseudographics|псевдографікою]].

[Term.inclusion]
Name=інклюзивність та різноманіття
Text=Один з принципів [[pt:emoji|емодзі]], що з’явився, втім, не{{_}}відразу. Це значить, що емодзі повинні підтримувати расові, гендерні та інші меншини{{-}}наскільки це можливо без комбінаторного вибуху: сім’ї різного расового складу були б 4225 картинками. ''(Юнікод{{_}}{{version}} містить {{nemoji}} емодзі.)''\n\nПочатково люди відображуються з нереалістичним кольором шкіри, зазвичай жовтим. Один з п’яти кольорів шкіри дається спеціальним модифікатором: {{em|🏃}}+{{em|🏿}} ={{_}}{{em|🏃🏿}}.\n\nБільшість емодзі безстатеві; стать за бажанням додається як {{em|🧙}}+ZWJ+{{em|♂}}+VS16. Є тільки два суто жіночих емодзі: {{em|🤱}}{{_}}годування грудями та {{em|🧕}}{{_}}жінка у хустці. У Юнікоді{{_}}13 (2020) безстатевими зробили {{em|👰}}{{_}}наречену, {{em|🤵}}{{_}}людину у смокінгу та інших. У Юнікоді{{_}}14 (2021) додали ще безстатевих емодзі.\n\nЛюди з невидимою шкірою{{-}}{{em|🏂}} сноубордист{{-}}також повинні підтримувати модифікатори статі та кольору шкіри, навіть якщо це ніяк не{{_}}змінить гліф.\n\nЯкщо емодзі захоплює кілька людей, механізми встановлення статі та кольору шкіри задаються окремо для кожного випадку. Так, у годуванні грудьми {{em|🤱}} шкіра малюка прихована, поцілунок {{em|💏}} збирається з нуля як {{em|👩}}+ZWJ+{{em|❤}}+VS16+ZWJ+{{em|💋}}+ZWJ+{{em|👨}}.\n\nПорядок модифікаторів у ZWJ-послідовностях: базовий символ, колір шкіри (без ZWJ), волосся, інші кольори {{em|⬛}}, стать, напрямок руху {{em|⬅}}+VS16. На Юнікод{{_}}16 стандартизовані чотири емодзі з кольором{{-}}наприклад, чорний кіт {{em|🐈}}+ZWJ+{{em|⬛}}.\n\nКолобки {{em|😂}} не{{_}}інклюзивні і завжди жовті.

[Term.ignorable]
Name=ігнорований символ
Text=Юнікод великий та постійно розширюється: у версії {{version}} символів вже {{nchars}}. Так що навіть величезна колекція шрифтів не{{_}}підтримує весь Юнікод.\n\nЯкщо у шрифтах не{{_}}знайшлось гліфа, символ зазвичай відображається як [[pt:tofu|тофу]]{{-}}білий квадратик. '''Але є символи, які просто пропускаються.'''\n\nБільшість ігнорованих символів є [[pt:format|форматуючими]], але є й непротяжні [[pt:combining|мітки]]. Ігноровані символи поділяються на такі категорії:\n\n* Символи, що несуть додаткову семантику{{-}}м’який перенос 00AD, роз’єднувач графем 034F, [[pk:E0000|теги]]…\n* Теги [[pt:bidi|напрямку]] написання{{-}}наприклад, мітки LRM та RLM.\n* Шрифтові механізми, які припустимо пропускати{{-}}з’єднувач нульової довжини ([[pt:zwj|ZWJ]]), селектори написання (VS), заповнювачі [[ps:Hang|корейських]] чамо. Пілот (людина+ZWJ+літак) за відсутності [[pt:ligature|лігатури]] відобразиться як людина+літак {{em|🧑✈️}}{{-}}і не{{_}}важливо, чи є у шрифті ZWJ.\n* Пропуск нульової довжини ZWSP; [[pt:bom|мітка порядку байтів]] BOM, що також є пропуском нульової довжини; роз’єднувач нульової довжини ZWNJ.\n* Символи складного форматування{{-}}[[pk:1BCA0|стенографії]], [[pk:1D100|нот]].\n\n'''Не є''' ігнорованими:\n* Усі, що мають графічне відображеня, усі [[pt:spacing|протяжні]].\n* [[pt:control|Керуючі]], роздільники рядків.\n* Символи, задіяні у шрифтових механізмах, які пропускати не{{_}}можна{{-}}наприклад, віртуальні [[pt:virama|вірами]]. Адже якщо вірама зникла, «кта» перетворюється на «ката».\n* Символи складного форматування [[ps:Egyp|єгипетських ієрогліфів]].

[Term.hiero]
Name=ієрогліфи
Text=Як казав Артемій Лебедєв, піктограма «склянка» означає склянку. Ідеограма означає склянку, скло, крихкість, пияцтво… Те й інше{{-}}ієрогліфи. Так, китайський ієрогліф «людина+дерево» означає «відпочинок».\n\nЗапис ієрогліфами коротких думок нас оточує всюди{{-}}на дорожніх знаках, в інтерфейсах приладів та програм. Але в цілому такий запис недалеко пішов від піктограм. Запис ієрогліфами мови{{-}}це два кроки вперед: малюнок може означати поняття, і впорядковані вони по місцю у мові, а не{{_}}по відношенню одне до іншого. Якщо «мисливець вбив оленя списом», то придумують знак для вбивства, і спис малюють останнім, а не{{_}}між мисливцем та оленем.\n\nПрочитайте про '''[[ps:Hani|китайські ієрогліфи]]''', як китайці обернули недоліки ієрогліфів у переваги.\n\nПерехід від ієрогліфів до [[pt:syllabic|складового письма]] простий: досить записати незнайоме слово відповідними односкладовими ієрогліфами. Усі великі цивілізації Євразії, окрім китайської, до початку нашої ери кинули ієрогліфи.

[Term.latin1]
Name=латинка-1

[Term.ligature]
Name=лігатура
Text=Лігатура{{-}}це декілька символів в одному:\n\n1. У типографіці{{-}}символ, складений з кількох. Так, амерсанд '''&''' є лігатурою латинського ''et{{-}}і''.\n\n2. У шрифтовій справі{{-}}[[pt:character|гліф]], що означає послідовність з кількох [[pt:codepoint|кодових позицій]]. Так, у деяких шрифтах набір «fi» друкує лігатуру '''ﬁ'''. Багато таких лігатур у [[pt:brahmic|брахмійських абуґідах]].\n\nУсі лігатури{{-}}[[pt:spacing|протяжні]] символи.\n\n[[pt:casefolding|Згортка регістру]] ''може'' розкривати лігатури.

[Term.logical]
Name=логічний порядок
Text=Юнікод зберігає символи у логічному порядку, що приблизно відповідає порядку вимови або набору з клавіатури. Цей порядок не{{_}}співпадає з порядком відображення тексту на екрані, і алгоритми [[pt:bidi|двонапрямленого тексту]] закликані розставити символи у візуальному порядку.\n\n[[pt:combining|Комбінуючі мітки]] зберігаються після своїх символів.\n\nВиключення: деякі [[pt:brahmic|брахмійські]] абуґіди ([[ps:Thai|тайська]], [[ps:Laoo|лаоська]]) традиційно зберагають текст у візуальному порядку: деякі голосні знаходяться перед приголосною, навіть якщо читаються після.

[Term.minuscule]
Name=мінýскульне письмо
Text=Стиль письма з низьким рядком та безліччю виносних елементів. Використовувався у середньовіччі для економії пергаменту, поширений у [[ps:Latn|латинці]], [[ps:Geor|грузинській]], [[ps:Grek|грецькій]]. У латинці він перетворився на малі літері{{-}}а грузинка є регістровою лише формально.\n\nЯкщо у писемності в принципі великі виносні елементи ([[ps:Lana|ланна]]), мінускулом це звати не{{_}}прийнято.

[Term.mono]
Name=знакомісце
Text=Уявна клітина, на які розбивається моноширинний текст.\n\nТекст на «знакомісця» ділиться і у [[pt:cjk|ККЯ]], але в першу чергу термін відноситься до друкарських машинок, текстових режимів комп’ютерів, алфавітно-цифрових принтерів.

[Term.noncharacter]
Name=викинута позиція
Text=Викинуті (''non-characters'') 66 позицій: *FFFE та *FFFF в усіх сімнадцяти площинах, а також FDD0…FDEF. Їх ніколи не{{_}}буде в Юнікоді.\n\nЦі коди '''можна''' використовувати як коди помилок, знаки підстановки, «тягар» при сортуванні або щось інше, внутрішнє для програми, перекодовувати у [[pt:utf8|UTF-8]] або [[pt:utf16|UTF-16]]. Якщо програма ніяк не{{_}}використовує даний код, вона може працювати з ним як зі звичайним невідомим символом.\n\nЇх '''не{{_}}можна''' вводити з клавіатури, використовувати у міжпрограмному обміні. Завдяки тому, що символа FFFE нема в Юнікоді, працює [[pt:bom|мітка порядку байтів]].

[Term.nontext]
Name=нетекстова нотація
Text=Запис інших видів інформації, окрім тексту: музики ([[pk:1D100|ноти]]), креслень ([[pk:2300|технічні символи]]), жестів ([[ps:Sgnw|жестове письмо]]).\n\nЮнікод працює з [[pt:plaintext|простим текстом]] і не{{_}}призначений для кодування такої інформації. Однак кодування таких символів скорочує PDF-файли, розширює можливості систем загального призначення{{-}}форумів, месенджерів, векторних редакторів.

[Term.normalization]
Name=нормалізація
Text=Перетворення рядків для нежорсткого порівняння. У Юнікоді існують чотири варіанти нормалізації:\n\n1. NFD{{-}}канонічна декомпозиція (розбірка [[pt:precomposed|монолітних символів]], складів хангилю на чамо (літери), заміна деяких знаків на кшталт «ом» та «ангстрем», приведення [[pt:combining|міток]] до стандартного порядку).\n\n2. NFC{{-}}канонічна композиція (NFD, за нею збірка монолітних символів та складів хангилю).\n\n3. NFKD{{-}}сумісна декомпозиція (NFD + розбірка [[pt:ligature|лігатур]], заміна літероподібних символів на літери, індексів на цифри, напівширинних на стандартні та інше).\n\n4. NFKC{{-}}сумісна композиція (після NFKD йде '''канонічна''' збірка символів, як у NFC).\n\nУсі чотири нормалізації ідемпотентні{{-}}NFD(NFD(s))=NFD(s) і{{_}}т.д. Тобто друга нормалізація нічого не{{_}}зробить.

[Term.number]
Name=числовий символ
Text=Юнікод ділить числові символи на три класи:\n\n* Десяткові позиційні цифри{{-}}як звичні [[pt:ascii|ASCII]]-цифри 0…9, так і цифри інших писемностей ([[ps:Deva|деванáґарі]] ०…९).\n* Ці ж цифри, використані в особливих контекстах{{-}}наприклад, у верхніх/нижніх індексах.\n* Інші числові символи: цифри недесяткових, непозиційних та частково позиційних систем числення (римські, егейські, палички для лічби), [[pt:precomposed|монолітні]] числа на кшталт <big>½</big>…\n\n[[pt:cjk|ККЯ]] числа можуть бути звичайними (зазвичай означають число), рідкими (зрідка означають число), антипідробками (у бухгалтерських документах, щоб неможливо було домалювати), чжуанськими та в’єтнамськими.\n\nСимволи, чиє основне призначення не{{_}}числове (наприклад, слов’янські цифри на кшталт А̄) Юнікод числами не{{_}}вважає.

[Term.obsolete]
Name=застарілий символ
Text=Символ, що вийшов з користування. Наприклад, [[ps:Cyrl|кирилічний]] ять <big>'''ѣ'''</big>, що в усіх мовах перетворився на інші голосні: '''і''' в українській, '''е''' в російській.\n\nУ відповідному контексті його використовувати цілком законно: «бѣлый, блѣдный, бѣдный бѣсъ…»\n\nНе плутати з [[pt:deprecated|забороненим символом]].

[Term.plaintext]
Name=простий текст
Text=Простий текст{{-}}послідовність кодів символів, на противагу ''форматованому тексту'', який може містити елементи оформлення на кшталт кольорів, шрифтів, гіперпосилань. Якщо з форматованого текста прибрати ці елементи, залишиться простий.\n\nЩоб перетворити простий текст на рядок видимого тексту, потрібен процес за назвою ''рендеринг'', або ''відмальовка''. Якщо дати простий текст іншій реалізації рендерера, текст, скоріше за все, буде виглядати по-іншому.\n\nУ стандарті Юнікоду є дві чеканні фрази.\n\n1. Юнікод кодує простий текст.\n\n2. Простий текст повинен містити достатньо інформації, щоб відмалювати його читаємо, і більше нічого.

[Term.plane]
Name=площина
Text=Діапазон символів від *0000 до *FFFD. Останні дві [[pt:codepoint|позиції]] кожної площини, *FFFE та *FFFF, [[pt:noncharacter|викинуті]]. Через обмеження [[pt:utf16|UTF-16]] у Юнікоді сімнадцять площин.\n\n* Площина {{№}}0 зветься '''[[pt:bmp|базовою багатомовною]]''' та містить більшість символів живих мов. У Юнікоді{{_}}16 залишаються 16 нерозподілених позицій.\n* Площина {{№}}1 зветься '''додатковою багатомовною''' та містить символи рідких та мертвих мов, а також технічні. Заповнена менш ніж на {{%|50}}.\n* Площина {{№}}2 зветься '''додатковою ієрогліфічною''' та містить тільки [[ps:Hani|китайські ієрогліфи]]. Заповнена на {{%|93}}.\n* Площина {{№}}3 зветься '''третинною ієрогліфічною''', містить тільки китайські ієрогліфи, та заповнена на {{%|14}}.\n* Площини 4…0D не{{_}}задіяні.\n* Площина 0E зветься '''додатковою площиною спеціального призначення''' та містить менше 500 спецсимволів.\n* Площини 0F та 10 відведені під [[pt:private|приватне користування]].

[Term.precomposed]
Name=монолітний символ
Text=Символ та [[pt:combining|діакритича мітка]] в одному. Наприклад, '''á''' зібрано з літери та мітки, а '''á'''{{-}}один монолітний символ.\n\nТри основні причини створення монолітних символів{{-}}інша сутність, сумісність та краса.\n\n'''Інша сутність:''' погодьтесь, Ї{{-}}це не{{_}}I з умляутом. А Ю́{{-}}це саме Ю з наголосом, тому такого монолітного символа нема.\n\n'''Сумісність:''' якщо обмежений типографський двигун не{{_}}може накладати мітки, або обмежений клавіатурний драйвер друкує по одному символу, монолітні символи{{-}}все, що залишається. Часто монолітні символи беруться з існуючих кодувань.\n\n'''Краса:''' часто механізми накладання міток залишають бажати кращого, особливо якщо дизайнер не{{_}}передбачив на символі А якора для мітки Б. І монолітні символи можуть стати попередженням дизайнеру, що ''таке буває''.\n\nУ більш широкому контексті монолітними звуть будь-які символи, які можна намалювати стилями, але вони закодовані єдиним символом{{-}}наприклад, дріб <big>½</big>.\n\nУсі монолітні символи є [[pt:spacing|протяжними]]. Див. також [[pt:normalization|Нормалізація]].

[Term.private]
Name=символ для приватного користування
Text=На власні потреби усіх зацікавлених відведені 6400 символів E000…F8FF з [[pt:bmp|базової площини]], а також {{n|131068}} символів у двох [[pt:plane|площинах]] 0F та 10, окрім *FFFE та *FFFF, які [[pt:noncharacter|викинуті]].\n\nДомовившись, люди можуть закодувати у цих діапазонах усе, що хочуть, у тому числі символи, що не{{_}}підлягають внесенню до Юнікоду: товарні знаки, придумані алфавіти, рідкі символи та писемності, теги оформлення, знаки підстановки. Консорціум Юнікоду ніяк не{{_}}відповідає за це. Наведемо лише чотири поширенних застосування приватних символів:\n\n* Виробники ОС часто кодують там свої емблеми. При цьому кінцеві користувачі захоплюють коди починаючи з E000 та вгору, а розробники ПЗ{{-}}починаючи з F8FF та донизу.\n* Реєстр штучних писемностей (Under-ConScript Unicode Registry){{-}}більше 60 штучних мов, писемностей з кіно, літератури та ігор. Три з них{{-}}[[pk:101D0|Фестський диск]], [[ps:Shaw|алфавіт Шоу]], [[ps:Dsrt|мормонська]]{{-}}проникли до Юнікоду.\n* Standard Music Font Layout (SMuFL){{-}}відкритий стандарт музичних шрифтів для скорочення [[pk:1D100|нотних]] PDF.\n* Заявки до Юнікоду{{-}}блок ще не{{_}}створений, а шрифт-реалізацію робити вже потрібно.\n\nНеофіційно у приватне користування під керуючі та форматуючі символи беруть [[pt:control|керуючі]]: у більшості випадків вони не{{_}}можуть знаходитися у тексті.

[Term.pseudographics]
Name=псевдографіка
Text=Символи для малювання геометричних фігур{{-}}ліній, прямокутників, рамок{{-}}у текстовому режимі. Широко застосовувалися для оживлення текстових інтерфейсів користувача.\n\nУ сучасних графічних ОС не{{_}}мають сенсу: є справжня графіка, а більшість шрифтів пропорційні та не{{_}}дають зістикувати лінії. Але навіть у них зрідка зустрічаються текстові консолі{{-}}а там псевдографіка.\n\nУсі псевдографічні символи є [[pt:spacing|протяжними]].

[Term.punycode]
Name=Punycode
Text=Формат [[pt:serialization|серіалізації]] короткого юнікодного рядка у ланцюжок друкованих ASCII-символів.\n\nСпочатку записуються усі ASCII-символи, потім після дефіса за складною процедурою записується, куди вставити інші символи.\n: München = Mnchen-3ya\n\nЯкщо рядок складається з одних ASCII-символів, на кінці просто додається дефіс:\n: test{{_}}={{_}}test-\n\nЯкщо ASCII-символів взагалі нема, дефіс на початку опускається:\n: правда{{_}}={{_}}80aafi6cg\n\nВикористовується тільки у системі доменних імен Інтернету, де економія байтів та читаємість важливіші за ефективність. При цьому до міжнародних імен додається «xn--»:\n: münchen.example.com = xn--mnchen-3ya.example.com

[Term.reject]
Name=відмовлено у кодуванні
Text=Консорціум Юнікоду постійно відмовляє у кодуванні [[pt:emoji|емодзі]], не{{_}}більше чверті доходять до випуску, до того ж народ показує дивну креативність у комбінуванні емодзі ({{em|💦&#xFEFF;🔌&#xFEFF;🔥}} = комунальні платежі). Більше не{{_}}кодуються прапори і написи.\n\nВідмовлені дві вигадані писемності{{-}}''айха'' за авторством Урсули ле Ґуїн та ''клінгонська'' з серіалу «Зоряний шлях». А ось ''тенгвар'' та ''кірт'', що належать Джону Толкіну, на шляху до кодування.\n\nНезрозуміло, чому був закодований [[pk:101D0|Фестський диск]]{{-}}але три інших невивчених писемності одержали відмову. Нерозшифровані, але достатньо вивчені писемності на кшталт [[ps:Cpmn|кіпро-мінойської]] або індської мають право на кодування.\n\nВідмову одержав і ''дзіндай''{{-}}гіпотетична [[ps:Hani|докитайська]] писемність з Японії, що вважається підробкою XVII{{_}}століття.

[Term.semantics]
Name=семантика
Text=Поведінка символа в першу чергу задається не{{_}}назвою, а складними таблицями. Уривки цих таблиць наведені і у «Юнікодії»: [[pt:number|числове]] значення, регістр, [[pt:bidi|напрямок]] письма…

[Term.serialization]
Name=серіалізація
Text=Метод перетворення даних (наприклад, юнікодного тексту) у ланцюжок ''кодових одиниць''{{-}}байтів для [[pt:utf8|UTF-8]], слів з двох байтів для [[pt:utf16|UTF-16]], слів з чотирьох байтів для [[pt:utf32|UTF-32]], символів ASCII для [[pt:utf7|UTF-7]] та [[pt:punycode|Punycode]].\n\nОскільки диски та канали зв’язку оперують байтами, при передачі UTF-16/32 грає роль порядок байтів у слові. Відповідно з’являються формати UTF-16BE, UTF-32BE (починаючи зі старших байтів), та UTF-16LE, UTF-32LE (починаючи з молодших).\n\n[[pt:bom|Мітка порядку байтів]] дозволяє розрізнити між цими форматами.

[Term.space]
Name=пропуск

[Term.spacing]
Name=протяжний символ
Text=Символ, що займає місце у рядку.\n\nТакими є літери, [[pt:number|цифри]], розділові знаки, [[pt:space|пропуски]], різні символи та протяжні [[pt:combining|комбінуючі мітки]].\n\nТакими не{{_}}є [[pt:control|керуючі]], [[pt:format|форматуючі]] символи та інші типи міток.

[Term.stability]
Name=гарантії стабільності
Text=Консорціум Юнікоду гарантує, що не{{_}}змінить частину характеристик символів.\n\n'''Символ не{{_}}зсунеться та не{{_}}зникне''' (2.0+). Кожний новий Юнікод буде надмножиною попереднього. Сортування тексту відбувається через національний порядок сортування.\n\n'''Назва символа не{{_}}зміниться''' (2.0+). Втім існують назви-виправлення, і саме '''їх''' показує «Юнікодія». Також не{{_}}зміняться назви-синоніми, у тому числі виправлення (5.0+).\n\n'''[[pt:normalization|Нормалізація]] рядка не{{_}}зміниться''' (4.1+). У версії 3.1 були більш слабкі гарантії, пов’язані з тим, що до Юнікоду входило все більше [[ps:Latn|латинки]] та інших частих писемностей, для яких нормалізація має сенс.\n\n'''Властивості символа можуть мінятися, але не{{_}}настільки, щоб змінити його сутність''' (1.1+). Наприклад, велика літера ніяк не{{_}}може стати малою, а [[pt:noncharacter|викинутий]] не{{_}}повернеться до використання. В подальших версіях Юнікоду це правило конкретизувалося, не{{_}}будемо уточнювати.\n\n'''Нормативні та інформаційні властивості символа з баз Юнікоду не{{_}}зникнуть''' (5.2+). Інші можуть зникати та перейменовуватись, але при перейменуванні ніколи не{{_}}займуть місце іншої.\n\n'''Не{{_}}зміниться [[pt:casefolding|згортка регістру]]''' (5.0+). Згортка регістру слугує для локаленезалежного порівняння рядків без регістру та не{{_}}обов’язково переведення до малих: для [[ps:Cher|черокі]] це переведення до великих, оскільки вони з’явилися першими.\n\n'''Якщо два символи не{{_}}були (або були) у регістровій парі, вони там і залишаться''' (5.0+). У малої літери може з’явитися аналогічна велика (чи навпаки, як для черокі), і це єдиний спосіб для літери увійти у регістрову пару.

[Term.status]
Name=стан писемності
Text='''Жива'''{{-}}хоча б в однієї мови статус «У безпеці», а писемність єдина або не{{_}}втрачаюча важливості.\n\n'''В небезпеці через мову'''{{-}}в усіх мов порушене використання та/або передача (статус від «Вразливої» до «У серйозній небезпеці»).\n\n'''В небезпеці через конкуренцію писемностей'''{{-}}в усіх мов є альтернативна писемність, більш успішна чи набираюча силу.\n\n'''Мертва'''{{-}}користування писемністю припинене або вкрай обмежене. Юнікод знає єдину писемність, що померла порівняно недавно через смерть мови{{,-}}штучну мову [[ps:Medf|медефайдрин]].\n\n'''Релігійна'''{{-}}писемність мертва у світському вжитку, але використовується важливою релігією.\n\n'''Історична, не{{_}}потребує розшифровки'''{{-}}через збережену традицію ([[ps:Glag|глаголиця]]), «прижиттєвий» опис ([[ps:Runr|руни]]) або близькість до інших писемностей ([[ps:Bhks|бхайкшукі]]).\n\n'''(Не)розшифрована'''{{-}}історичну писемність не{{_}}розшифрували (частково розшифрували, розшифрували).\n\n'''Нова'''{{-}}розроблена надто недавно, щоб достовірно сказати про її стан.\n\n'''Відроджена'''{{-}}повернена у вжиток після періоду невикористання. При відродженні може змінитись тип та напрямок письма, як у [[ps:Tfng|тифінагу]].\n\n'''Зроблена для відродження мертвої мови'''{{-}}тільки [[ps:Osge|осейдж]] (письмо латинкою виявилось невдалим).\n\n'''Експериментальна'''{{-}}невдала спроба зробити орфографічну реформу. Усі наявні у Юнікоді приклади поділяються на три категорії: 1){{_}}англійська: складна історична орфографія; 2){{_}}албанська: біля 1800 співпали конспірація від турків та бажання культурної автономії; 3){{_}}пов’язані зі звільненням Африки у XX{{_}}столітті.

[Term.syllabic]
Name=складова абетка
Text=Писемність, у якій кожна літера записує склад з голосної та приголосної. Зазвичай містить 80–120 літер. Різновидом складової писемності є [[pt:abugida|абуґіда]], де у схожих складів схожі літери.\n\nСкладову писемність легко винайти з [[pt:hiero|ієрогліфічної]]: люди розмовляють не{{_}}звуками, а складами, і досить записати незнайоме слово відповідними односкладовими ієрогліфами. Подібний процес помічений у [[ps:Xsux|клинописі]] та [[ps:Hira|японській]].\n\nЩоб записувати стики та одинокі приголосні, є декілька вариантів (візьмемо для прикладу слово ''стіл''):\n* Придумати символ для одинокого приголосного: с-ті-л ([[ps:Cans|канадська складова]]).\n* Зробити такий символ, додавши до складу умляут ([[pt:virama|віраму]]):  сⱥ‑ті‑лⱥ (багато [[pt:brahmic|брахмійських абуґід]], особливо малорозвинені).\n* Деякі брахмійські абуґіди ([[ps:Laoo|лаоська]], [[ps:Tavt|тай-в’єт]]) у XX{{_}}столітті зробили реформу та позбавились вірами. Основний символ став означати одиноку приголосну.\n* Заборонити стики і кінцеві, при запозиченні додаючи голосні: су-ті-лу (японська). ''Японська запозичила б су-ті-ру, але це питання фонетики.''\n* В певних умовах голосна дійсно буває німою: сᵊ‑ті‑лᵊ ([[ps:Guru|ґурмукхі]], частково японська).\n* Придумати [[pt:ligature|лігатури]]: сᵀі‑л? (розвинені брахмійські абуґіди на кшталт [[ps:Deva|деванáґарі]]) або с?‑тіᶺ ([[ps:Limb|лімбу]]).\n* Викинути кіцеву приголосну: с?-ті ([[ps:Linb|мікенська]], [[ps:Buhd|бухід]]).

[Term.tofu]
Name=тóфу
Text=[[pt:character|Гліф]], що відображається, якщо символа нема у шрифті. Зазвичай білий прямокутник, звідси назва на честь японського соєвого сиру, що нарізається кубиками.\n\nУ деяких шрифтах бувають креативні тофу: прямокутник зі знаком питання, хрестом, схематичним позначенням писемності.\n\nЧастина символів Юнікоду оголошена [[pt:ignorable|ігнорованими]]{{-}}не{{_}}показують тофу.\n\nКомплект шрифтів «Noto», що використовується у тому числі в «Юнікодії», означає ''no{{_}}tofu{{-}}нема{{_}}тофу''.

[Term.unification]
Name=уніфікація
Text=Уніфікація{{-}}запис різних символів однією [[pt:codepoint|кодовою позицією]]. Дублювання{{-}}запис одного символа різними кодовими позиціями.\n\nЮнікод уникає дублювання. Розділові знаки закодовані один раз та використовуються в усіх західних мовах{{-}}а також у східних, куди вони проникли. Юнікод не{{_}}розрізняє літеру Y в англійській («вай»), французькій («ігрек») та німецькій («іпсилон»). Мало того, уніфіковані схожі [[ps:Hani|ієрогліфи]] китайської та японської.\n\nВтім є кілька важливих виключень:\n* Зовсім різні сутності: літера A з [[ps:Latn|латинки]], [[ps:Grek|грецької]], [[ps:Cyrl|кирилиці]] та [[ps:Cher|черокі]]{{-}}це різні літери.\n* Зручність обробки: існує дефіс простий та нерозривний. В Юнікоді аж три літери Ð з різними малими.\n* Зручність шрифтової справи: в кожній південноазіатській мові своя віртуальна [[pt:virama|вірама]] (спецсимвол для набору стиків приголосних), щоб дизайнер прочитав стандарт і подивився, що вона робить.\n* Історичні причини{{-}}для [[pt:convertibility|кругового перетворення]]: китайські ієрогліфи зі старих кодувань завжди китайські і не{{_}}мають японських аналогів.\n* Трапляється і простий недогляд: кутові дужки ⟨ математична та 〈 технічна, остання [[pt:deprecated|заборонена]].\n\nЯкщо символи були уніфіковані, а потім почали їх розрізняти, призначивши одному нову кодову позицію, кажуть про розуніфікацію. Так, у 2005 розуніфікували [[ps:Grek|грецьку]] та [[ps:Copt|коптську]].

[Term.universality]
Name=універсальність
Text=Юнікод розроблений для людей різних мов та професій: працюючих у бізнесі, освіті, релігії та науці, для сучасних та історичних текстів.\n\nЗа межами Юнікоду лежать:\n* писемності, про які мало що відомо, щоб надійно закодувати символи;\n* писемності, чиї користувачі не{{_}}прийшли до де-факто стандарту;\n* нетекстові (наприклад, піктографічні) писемності.

[Term.utf7]
Name=UTF-7
Text='''Unicode transformation format, 7-bit'''{{-}}формат [[pt:serialization|серіалізації]] Юнікоду у ланцюжок друкованих [[pt:ascii|ASCII]]-символів.\n\n52 літери, 10 цифр та '(),-./:? записуються як є. Іноді можуть записуватись як є і інші ASCII-символи, окрім ~\\+. Знак + можна кодувати як +- (плюс-мінус). Інші символи кодуються [[pt:utf16|UTF-16]], переводяться у Base64 (62='''+''', 63='''/''') та забираються у символи +…- (наприклад, <nobr>'''за''' = +BDcEMA-</nobr>).\n\nЯкщо після коду йде будь-який символ, окрім Base64 та дефіса, заключний дефіс можна опустити. Якщо між двома кодованими символами є одинокий некодований, можна закодувати і його, щоб зекономити байти.\n\nФормат UTF-7 не{{_}}володіє гарними властивостями [[pt:utf8|UTF-8]] і навіть не{{_}}однозначний: один і той самий текст можна закодувати по-різному.\n\nВикористовується тільки в електронній пошті, як альтернатива більш громіздкому ''quoted-printable''. У протоколі IMAP для імен ящиків використовується версія UTF-7, де замість плюса '''+''' використовується амперсанд '''&''', 63=кома, заключний дефіс пишеться завжди, і з символів ASCII кодується тільки &. Такий UTF-7 вже однозначний, що важливо для пошуку. У Всесвітній павутині UTF-7 прямо заборонений: якщо обдурити браузер, щоб він прийняв текст за UTF-7, можна зробити XSS-атаку.

[Term.utf8]
Name=UTF-8
Text='''Unicode transformation format, 8-bit'''{{-}}формат [[pt:serialization|серіалізації]] Юнікоду у ланцюжок байтів. Придуманий у 1992 в операційній системі Plan{{_}}9 для сумісності з наявними інтернет-протоколами. Кожна [[pt:codepoint|кодова позиція]] записується однією з таких послідовностей:\n* 0xxx.xxxx\n* 110x.xxxx{{_}}10xx.xxxx\n* 1110.xxxx{{_}}10xx.xxxx{{_}}10xx.xxxx\n* 1111.0xxx{{_}}10xx.xxxx{{_}}10xx.xxxx{{_}}10xx.xxxx\n\nВластивості UTF-8:\n* Теоретично може записувати 2{{_}}млрд кодових позицій послідовностями до 6 байтів. З обмеженнями, які накладає на Юнікод [[pt:utf16|UTF-16]], не{{_}}буває послідовностей довше 4.\n* Зворотна сумісність: латинський текст не{{_}}відрізнити від ASCII-текста. Байти 00 та 7F [[pt:control|керуючі]], байта FF не{{_}}буває, що дає сумісність з програмними інтерфейсами, термінальними протоколами.\n* Існує нестандартний формат UTF-8, де нульовий символ кодується як C0{{_}}80, відрізняючи його від символа кінця рядка 00.\n* Самосинхронізуючийся: якщо додати будь-які помилкові байти, збережений текст залишиться читаємим. Пошук у коректному UTF-8 програмою, що не{{_}}розуміє UTF-8, також не{{_}}дасть хибних спрацьовувань.\n* Надійне впізнання: осмислений текст в однобайтовому кодуванні (якщо він не{{_}}чистий ASCII) або UTF-16 неможливо переплутати з UTF-8.\n* Монотонний: програма, що не{{_}}розуміє UTF-8, відсортує тексти у порядку кодів.\n\nЯк формат міжпрограмного обміну використовується широко, у тому числі в Інтернеті. [[pt:bom|Мітка порядку байтів]] EF{{_}}BB{{_}}BF.  Як формат програмного інтейфейсу використовується у Linux, кросплатформених бібліотеках на кшталт OpenSSL.

[Term.utf16]
Name=UTF-16, сурогатна пара
Text='''Unicode transformation format, 16-bit'''{{-}}формат [[pt:serialization|серіалізації]] Юнікоду у ланцюжок двобайтових машинних слів.\n\nПочатково Юнікод був задуманий як двобайтове кодування, і запис тексту двобайтовими символами звався UCS-2. Прогресивні мови та бібліотеки тих часів, зокрема Java та Windows{{_}}NT, швидко прийняли двобайтовий символ, це спрощувало обробку тексту. Але скоро стало зрозуміло, що двох байтів не{{_}}вистачить, і у 1996, як компроміс, зробили кодування зі змінним числом двобайтових слів, яке і назвали UTF-16.\n* Символи 0…D7FF і E000…FFFF записуються як є;\n* Символи D800…DFFF заборонені;\n* Символи від 10000 записуються '''сурогатною парою''':\n: 1101.10yy.yyyy.yyyy{{_}}1101.11yy.yyyy.yyyy, де y=x−10000₁₆.\n\nВластивості UTF-16:\n* Накладає обмеження на ємність Юнікоду{{-}}2<big>²⁰</big>+2<big>¹⁶</big>−2<big>¹¹</big>={{n|1112064}} символи.\n* Зворотна сумісність: текст у [[pt:bmp|базовій площині]] не{{_}}відрізнити від UCS-2. Якщо робоча мова лежить у базовій площині, а символи за її межами не{{_}}обробляються (залишаються або вилучаються), двобайтовий символ цілком придатний для обробки тексту.\n* Самосинхронізуючийся: якщо додати будь-які помилкові '''слова''' (не байти), збережений текст залишиться читаємим. Пошук в UTF-16 навіть одного символа не{{_}}дасть хибних спрацьовувань.\n* Ненадійне впізнання: без [[pt:bom|мітки порядку байтів]] формат UTF-16 та порядок байтів визначається за непрямими ознаками{{-}}за статистикою або сурогатними парами. Відомий [[pt:ascii|ASCII]]-рядок «Bush hid the facts» (''Буш приховав факти'') ламає статистичне впізнання UCS-2 у Windows.\n* Немонотонний: програма, що розуміє UCS-2, відсортує тексти не{{_}}у порядку кодів.\n\nЯк формат міжпрограмного обміну використовується здебільшого у двійкових файлах родом з Windows та Mac/Motorola (наприклад, шрифтах TrueType). Таким файлам мітка порядку байтів не{{_}}потрібна; у текстових файлах вона FE{{_}}FF для UTF-16BE та FF{{_}}FE для UTF-16LE. Як формат програмного інтерфейсу використовується у Windows, Java, JavaScript, Qt.

[Term.utf32]
Name=UTF-32
Text='''Unicode transformation format, 32-bit''', він же '''UCS-4'''{{-}}формат [[pt:serialization|серіалізації]] Юнікоду у ланцюжок чотирибайтових машинних слів. Коди символів просто записуються один за іншим.\n\nВластивості UTF-32:\n* Кодування постійної довжини. Тому воно найбільш зручше для складної обробки тексту.\n* Вкрай громіздке: якщо в [[pt:utf8|UTF-8]] та [[pt:utf16|UTF-16]] максимальний розмір символа{{-}}4{{_}}байти, то в UTF-32 усі символи 4-байтові.\n* Надійно розпізнається за одинадцятьма нульовими верхніми бітами.\n\nЯк формат міжпрограмного обміну практично не{{_}}використовується через громіздкість. Але якщо потрібно{{-}}[[pt:bom|мітка порядку байтів]]  00{{_}}00{{_}}FE{{_}}FF для UTF-32BE та FF{{_}}FE{{_}}00{{_}}00 для UTF-32LE. Як формат програмного інтерфейсу використовується у нових версіях Unix-подібних ОС, у тому числі MacOS.

[Term.virama]
Name=вірама
Text=Вірама (санскрит «зупинка»){{-}}знак у [[pt:brahmic|брахмійських]] абуґідах, що означає «стерти голосну по замовчанню». Наприклад, у [[ps:Deva|деванáґарі]]: <nobr>ка {{sm|क}} + {{sm|्}} = к {{sm|क्}}</nobr>.\n\nРеально у індійських мовах символ зветься ''халант (хінді «убивця»), халанта, хошонто, чандраккала ([[ps:Mlym|малаялам]] «місячний»)''.\n\nДеякі мови користуються вірамою нечасто. Наприклад:\n* [[pt:ligature|лігатури]], що означають стик приголосних{{-}}деванаґарі {{sm|क्ष}} кша. Друкуються та кодуються вони, нібито лігатури нема: ка+вірама+ша. Щоб розірвати лігатуру та вивести дві літери та віраму, вводиться ка+вірама+ZWNJ+ша;\n* знаки для кінцевого приголосного{{-}}[[ps:Cham|чамська]], [[ps:Limb|лімбу]];\n* голосна по замовчанню редукувалася{{-}}[[ps:Guru|пенджабська]]. Дуже багато мов Індії, включаючи хінді, опускають віраму на кінці слів;\n* реформа орфографії позбавила літеру голосної по замовчанню{{-}}[[ps:Laoo|лаоська]];\n* вірама може бути одним цілим з приголосною{{-}}[[ps:Talu|нове письмо ли]];\n* не{{_}}здатні записувати «зайві» приголосні{{-}}[[ps:Bugi|лонтара]].\n\nБільшість вірам{{-}}[[pt:combining|комбінуючі мітки]]. Але зустрічаються і [[pt:spacing|протяжні]] ([[ps:Java|яванська]]).\n\nВ деяких писемностях ([[ps:Khar|кхароштхі]], [[ps:Mtei|маніпурі]]) існує «віртуальна вірама» для набору лігатур. Іноді навіть ([[ps:Sund|сунданська]], [[ps:Cakm|чакма]]) у доповнення до видимої вірами. Віртуальна вірама для зручності виглядає як хрест, але залишити її видимою у звичайному тексті{{-}}помилка.

[Term.winemoji]
Name=панель емодзі Windows 10/11
Text=У Windows{{_}}10/11 натисніть {{kb|Win|;}} або {{kb|Win|.}}, щоб розкрити панель емодзі. Вміє вводити:\n* [[pt:emoji|емодзі]], що існують у стандартному шрифті. З поповненням шрифту поповнювалася і панель;\n* текстові смайлики;\n* типографські символи;\n* латинку з умляутами;\n* валютні символи;\n* [[ps:Grek|грецьку]];\n* стрілки;\n* індекси, дроби, математичні знаки.

[Term.zwj]
Name=нульовий з’єднувач
Text=[[pt:format|Форматуючий]] символ U+200D, призначенній для об’єднання символів у [[pt:ligature|лігатуру]]. Він [[pt:ignorable|ігнорований]]: його можна спокійно пропускати.\n\n'''[[pt:brahmic|Індійські]] писемності''', наприклад [[ps:Deva|деванаґарі]]:\n{{smtable|*क|ка +|**◌्|[[pt:virama|вірама]] +|*ष|шa =|*क्ष|кша}}\n{{smtable|*क|ка +|**◌्|вірама + ZWJ +|*ष|шa =|*क्‍ष|інше кша}}\n\n'''[[pt:emoji|Емодзі]]'''\n: {{em|👩}} жінка + ZWJ + {{em|✈️}} літак+VS16 = {{em|👩‍✈️}} жінка-пілот\n\nТакож стать, кольори, напрямок руху та інше. Цей метод відкрив інший шлях створення емодзі-послідовностей: виробник винаходить без дозволу, і якщо вона буде успішною, Консорціум кодує її.\n\n'''Не використовують''' ZWJ: кольори шкіри, кнопки, державні та регіональні прапори.

[Term.zwnj]
Name=нульовий роз’єднувач
Text=[[pt:format|Форматуючий]] символ U+200C, закликаний розірвати [[pt:ligature|лігатуру]]. Він [[pt:ignorable|ігнорований]], тобто не{{_}}зобов’язаний знаходитися у шрифті.\n\n'''[[ps:Latn|Латинка]]'''\n: У деяких шрифтах '''stop''' → '''ﬆop'''\n: '''dys''' + ZWNJ + '''topia''' = '''dys&zwnj;topia''' (між префіксом та коренем лігатура не{{_}}потрібна)\n\n'''[[pt:brahmic|Індійські]] писемності''', зокрема [[ps:Deva|деванаґарі]]\n{{smtable|*क|ка +|**◌्|[[pt:virama|вірама]] +|*ष|шa =|*क्ष|кша}}\n{{smtable|*क|кa +|**◌्|вірама + ZWNJ +|*ष|шa =|*क्‌ष|інше кша}}\n::: (зазвичай у складених словах)

[TermCat]
Encoding=Кодування
Serialization=Серіалізація
Scripts=Класифікація писемностей
Chars=Класифікація символів
Algos=Алгоритми Юнікоду
General=Загальні принципи Юнікоду
Styles=Стилі письма
Input=Введення
Misc=Інші
Vers=Версії
Ev=е{1}

[GlyphVar.Glag]
0=Болгарія
1=Хорватія
Name=Стиль глаголиці
Text=У [[ps:Glag|глаголиці]] є два стилі: болгарський (круглий) та хорватський (квадратний). Обидва [[pt:unification|уніфіковані]].

[GlyphVar.Vert]
0=Горизонтально
1=Вертикально
Name=Напрямок вертикального письма
Text=Дослідники постійно міняють напрямок історичних писемностей, щоб спростити собі роботу. Але для кількох вертикальних писемностей це неможливо, і текст просто повертають.\n\n[[ps:Sogd|Согдійська]] та похідні ([[ps:Ougr|уйгурська]], [[ps:Mong|монгольська]], [[ps:Phag|Пагба-лами]]): з’єднані літери.\n\n[[ps:Tayo|Тай-йо]]: складні [[pt:combining|мітки]].

[GlyphVar.Arab]
0=Відокремлена
1=Початкова
2=Середня
3=Кінцева
Name=Положення арабських літер
Text=Арабські літери пишуться суцільною в’яззю, так що вони бувають відокремлені, початкові, середні та кінцеві.

[Search]
NonChar=Викинута позиція
Private=Символ для приватного користування
Surrogate=Код з сурогатної пари
Unassigned=Нерозподілений код
Vacant=Вільне місце: {1}
NotFound=Не знайдено
BadCode=Код символа не розпізнаний
BigCode=Код символа занадто великий
NoSuch=Такого символа немає
NEmoji={1} емодзі

[Search.Blk]
New={1}, новий блок
Full={1}, блок заповнений
NewFull={1}, новий блок заповнений
Ext={1}, блок розширений
NewSc={1}, нова писемність
NewScFull={1}, нова писемність, заповнений
NewDis={1}, розуніфікована писемність

[Search.Num]
Digit=цифра
SpecDigit=особлива цифра
Number=число
CjkRare=рідко
CjkAccount=антипідробка
CjkZhuang=чжуанське
CjkVietnamese=в’єтнамське

[Expand.0]
Label=ККЯ (окрім кани) та єгипетські ієрогліфи згорнуті.
Button=Розгорнути

[Expand.1]
Label=ККЯ та єгипетські ієрогліфи розгорнуті.
Button=Згорнути

[About]
TofuStats=Статистика тофу
Version=Версія <b>{1}</b> ({2})
MyName=Михайло Меркур’єв
HomePage=Домашня сторінка
NoUnicode=Програма не має відношення до Консорціуму Юнікоду
FontDevs=Розробники шрифтів, за алфавітом
NonComm=(CC&nbsp;BY-NC-SA, домовляйтесь з ним про комерційне розповсюдження!)
License=Розповсюджується за ліцензією <a href='https://www.gnu.org/licenses/gpl-3.0.ru.html'>GPL 3.0</a>
And=та
Etc=та інші
Thanks=Особлива вдячність
TempEgyp=за резервний єгипетський шрифт та базу ієрогліфів
TempKawi=за тимчасовий шрифт каві
QaEgyp=за ревізію єгипетського шрифта
OldMaka=за старий макасарський шрифт
ToJa=за переклад на японську

[Main]
Sort=Порядок блоків
Search=Пошук
Favs=Улюблені ({1})
NoFavs=Ваш список улюблених порожній. Додайте символи [[gi:blinkaddcp|на вкладці «Блоки»]].

[Main.Ui]
:windowTitle=Юнікодія — енциклопедія символів
tabBlocks:at=Блоки
btCloseSearch=Закрити
tabLibrary:at=Підбірки
tabTerms:at=Терміни
tabAbout:at=Про програму
lbAboutTitle=Юнікодія
lbAboutSubtitle=Енциклопедія символів Юнікоду
btCheckForUpdate=Перевірити оновлення
lbChecking=Перевірка…

[Main.Ui.actions]
acSortByAlpha=За алфавітом: A → Я
acSortByCode=За кодом: 00 → FF
acSortByContinent=За континентом: міжнародні → Америка
acSortByTech=За технічним ім’ям: A → Z
acAddCpToFavs=Додати до Улюблених
acRemoveFromFavs=Вилучити з Улюблених

[Main.Local]
Copy=Копіювати
CopyVs15=Копіювати + VS15 (текстовий)
CopyVs16=Копіювати + VS16 (графічний)
CopyDotc=Копіювати + коло з крапок
CopyBare=Копіювати головний символ
Remove=Вилучити
FindBlk=Знайти у Блоках
FindLib=Знайти у Підбірках

[Showcase.Ui]
btCopy=Копіювати
lbStyleSet=Стиль

[Sample]
Sample=Зразок
ToLib=До Підбірок

[Lib]
Favs=Улюблені працюють тільки з поодинокими символами

[Lib.Group]
Strange=Незвичайні ККЯ-ієрогліфи
A=A: асиметричні
B=B: схожі на бопомофо
C=C: скорописні
F=F: симетричні
H=H: містять хангиль
I=I: неповний вигляд
K=K: схожі на катáкану
M=M: дзеркальні відображення
O=O: незвичайний компонент
R=R: повернуті
S=S: багато ліній
U=U: незвичайна структура
Emoji=Емодзі
Smileys & Emotion=Смайлики та емоції
face-smiling=Колобки / усміхнені
face-affection=Колобки / симпатія
face-tongue=Колобки / язик
face-hand=Колобки / рука
face-neutral-skeptical=Колобки / нейтральні та скептичні
face-sleepy=Колобки / сонні
face-unwell=Колобки / недобре
face-hat=Колобки / капелюх
face-glasses=Колобки / окуляри
face-concerned=Колобки / стурбовані
face-negative=Колобки / розсерджені
face-costume=Маски
cat-face=Коти
monkey-face=Мавпи
heart=Серця
emotion=Символи емоцій
People & Body=Люди і тіло
hand-fingers-open=Рука / розкрита
hand-fingers-partial=Рука / напіврозкрита
hand-single-finger=Рука / один палець
hand-fingers-closed=Рука / стиснена
hands=Дві руки
hand-prop=Рука з предметами
body-parts=Частини тіла
person=Людина
person-gesture=Людина / жест
person-role=Людина / професії та ролі
person-fantasy=Людина / казкові
person-activity=Людина / діяльність
person-sport=Людина / спорт
person-resting=Людина / відпочинок
family=Сім’я
person-symbol=Людина / силуети
Component=Компоненти
skin-tone=Колір шкіри
hair-style=Зачіска
Animals & Nature=Тварини та природа
animal-mammal=Ссавці
animal-bird=Птахи
animal-amphibian=Земноводні
animal-reptile=Плазуни
animal-marine=Морські тварини
animal-bug=Комахи
plant-flower=Квіти
plant-other=Інші рослини
Food & Drink=Їжа та напої
food-fruit=Фрукти
food-vegetable=Овочі
food-prepared=Приготована їжа
food-asian=Східна кухня
food-sweet=Солодощі
drink=Напої
dishware=Посуд
Travel & Places=Місця та мандрівки
place-map=Місця / мапи
place-geographic=Місця / географічні зони
place-building=Місця / будівлі
place-religious=Місця / релігійні
place-other=Місця / інші
transport-ground=Транспорт / наземний
transport-water=Транспорт / водний
transport-air=Транспорт / повітряний
hotel=Готель
time=Час
sky & weather=Небо і погода
Activities=Діяльність
event=Свята і заходи
award-medal=Нагороди
sport=Спорт
game=Ігри
arts & crafts=Мистецтво та хобі
Objects=Предмети
clothing=Одяг та аксесуари
sound=Звук
music=Музика
musical-instrument=Музичні інструменти
phone=Телефон
computer=Комп’ютер
light & video=Освітлення, фото та відео
book-paper=Книги та папери
money=Гроші
mail=Пошта
writing=Засоби для письма
office=Канцелярські товари
lock=Замки та ключі
tool=Інструменти та зброя
science=Наукова апаратура
medical=Медицина
household=Господарство
other-object=Інші предмети
Symbols=Символи
transport-sign=Пішохідна навігація
warning=Попереджувальні знаки
arrow=Стрілки
religion=Релігійні
zodiac=Зодіак
av-symbol=Аудіо-відео
gender=Стать
math=Математика
punctuation=Розділові знаки
currency=Валютні
other-symbol=Інші символи
keycap=Кнопки
alphanum=Написи
geometric=Геометричні фігури
Flags=Прапори
flag=Різні прапори
country-flag=Прапори країн
subdivision-flag=Прапори суб’єктів
Numbers=Числа
Vulgar fractions=Звичайні дроби
Superscripts=Верхні індекси
Subscripts=Нижні індекси
Circled numbers=Числа у колах
Circled dingbat-numbers=Числа-маркери у колах
Double circled numbers=Числа у подвійних колах
Negative circled numbers=Числа у чорних кругах
Negative circled dingbat-numbers=Числа-маркери у чорних кругах
Parenthesized dingbat-numbers=Числа-маркери у дужках
Dingbat-numbers with full stop=Числа-маркери з крапкою
CjkFull=ККЯ повноширинні
7seg=Семисегментні
EmKeycap=Емодзі-кнопки
ConOut=Консольні обведені
Business=Ділові символи
Currencies=Символи валют
IntelProperty=Інтелектуальна власність
Science=Наука та техніка
Astro=Астрономія (та астрологія)
SolMain=Сонячна система / основні
SolAster=Сонячна система / пояс астероїдів
SolCent=Сонячна система / кентаври
SolPlut=Сонячна система / плутоїди
AstroQuasi=Астрологічні квазіпланети
Celestial=Небесна механіка
AstroAspect=Астрологічні аспекти
AstroMisc=Астрологічні різні
BabZodc=Вавілонський зодіак
ChinZodc=Китайський зодіак
TechDraw=Креслення
Electro=Електрика
Math=Математика
Equality=Рівність
Inequality=Нерівність
GreaterLess=Більше-менше
GreaterLessBidi=Більше та менше
SetTheory=Теорія множин
MultiStorey=Багатоповерхові формули
Plus=Плюс
Minus=Мінус
Mul=Множення
Div=Ділення
CmpMisc=Різні символи нерівності
Boolean=Булівська алгебра
Braces=Дужки
Latin=Латинка / за літерами
OldForms=Старі форми
MiscForms=Різні форми
Latin2=Латинка / за мовами
EnTran=Англійська транскрипція
NotRec=Не рекомендуються
TwoDiac=Два діакритичних знаки
DoubleStruck=Ажурні
SansSerif=Без засічок
SsBold=Без засічок жирні
Monospace=Моноширинні
Bold=Жирні
Latin3=Латинка / за шрифтами
ParenCap=У дужках / великі
ParenSmall=У дужках / малі
CircCap=У колах / великі
CircSmall=У колах / малі
NegCircCap=У негативних колах / великі
SquareCap=У квадратах / великі
NegSquareCap=У негативних квадратах / малі
BoldCap=Жирний / великі
BoldSmall=Жирний / малі
ItalCap=Курсив / великі
ItalSmall=Курсив / малі
BiCap=Жирний курсив / великі
BiSmall=Жирний курсив / малі
ScrCap=Рукописний / великі
ScrSmall=Рукописний / малі
ScrBoldCap=Рукописний жирний / великі
ScrBoldSmall=Рукописний жирний / малі
DoubleCap=Ажурний / великі
DoubleSmall=Ажурний / малі
DoubleMisc=Ажурний / різні
FrakCap=Готичний / великі
FrakSmall=Готичний / малі
FrakBoldCap=Готичний жирний / великі
FrakBoldSmall=Готичний жирний / малі
SansCap=Без засічок / великі
SansSmall=Без засічок / малі
SansBoldCap=Без засічок жирний / великі
SansBoldSmall=Без засічок жирний / малі
SansItalCap=Без засічок курсив / великі
SansItalSmall=Без засічок курсив / малі
SansBiCap=Без засічок жирний курсив / великі
SansBiSmall=Без засічок жирний курсив / малі
SmallCap=Капітель (малі великі)
MonoCap=Моноширинний / великі
MonoSmall=Моноширинний / малі
CjkCap=ККЯ повноширинні / великі
CjkSmall=ККЯ повноширинні / малі
CjkSimIdeo=ККЯ схожі ієрогліфи
CherCap=Черокі / великі
CherSmall=Черокі / малі
Bamu=Бамум
Vaii=Ваї
Cans=Канадська складова
MiscLat=Латинські літери різного походження
Clicks=Клацальні
SuperCap=Верхній індекс / великі
SuperSmall=Верхній індекс / малі
InvCap=Перевернуті / великі
InvSmall=Перевернуті / малі
RevCap=Зворотні / великі
RevSmall=Зворотні / малі
Game=Ігри
GameConsole=Ігрові приставки
ConsoleMisc=Різні символи
Chess=Шахи
ChPieses=Ортодоксальні фігури
ChFairy=Казкові фігури
ChNeutral=Нейтральні фігури
ChInvert=Перевернуті фігури
ChComment=Коментарі
Checkers=Шашки
Cyrl1=Кирилиця / за літерами
CyrlGrek=Транслітерація грецької
CyrlMisc=Інше походження
Regional=Літери країн
OnOff=Увімк/вимк
SimLatn=Схожі латинські

[Lib.Text]
SmallCap=Капітельні (малі великі) літери використовуються у фонетиці, так що Юнікод має капітель для усієї базової латинки, окрім X.

[Lib.Misr]
Head={{{{warn|Можливі інші зображення!}} {1}
U+1F1E6+1F1EB=Поточний (2024) уряд, Талібан, майже ніде не{{_}}визнаний. Його прапор білий з чорною ''шахáдою'', мусульманським девізом. Тим часом виробники малюють старий прапор, кинутий у 2021.
U+1F1E6+1F1F6=На 2024 усі виробники використовують прапор, створений у 1996 для мультимедійної енциклопедії ''3D World Atlas'': ООНівський синій з білим континентом. З 2018 існує прапор-конкурент: темно-синій та білий, з ромбом.
U+1F1F2+1F1F6=Червоно-зелено-чорний прапор прийнятий у 2023. До цього усі виробники використовували синій французьский морський вимпел з білими зміями.
U+1F1ED+1F1F3=У 2022 Гондурас зробив прапор блакитним, а не синім.
U+1F1F8+1F1FE=Прапор Áсадів був червоно-біло-чорний з двома зірками. Уряд втік у грудні 2024, і прапор змінили на зелено-біло-чорний з трьома зірками (існував до Асадів, але з іншим співвідношенням сторін).
U+1F46A=Виробники до 2019 малювали її як чоловіка, жінку та дитину. Пізніше вона стала безстатевою. У 2023 вона перетворилася на силует.
U+1F52B=У 2018 зображення змінили на іграшку, щоб стримати погрози через інтернет. Незважаючи на консенсус, Twitter/X у 2024 повернувся до бойової зброї.
U+1F68F=Виробники можуть малювати різноманітні місцеві зупинки.
U+1F6DE=Виробники можуть малювати колесо від воза, велосипеда чи автомобіля.
U+1FA85=Google Noto малює піньяту у формі зірки, а Microsoft{{-}}у формі тварини.
U+1FA92=Усі виробники зупинились на безпечній бритві відносно недавно, у 2019–21. Емодзі Windows{{_}}10 зображує небезпечну бритву.
U+1F9A0=Можливі будь-які мікроскопічні істоти: амеба, бактерія, COVID-19 або інший вірус.
U+1FAA4=На 2023 зразкове зображення Юнікоду{{-}}пружинна мишоловка. Але оскільки цей емодзі значить «безплатний сир» та «пастка», більшість виробників малюють саморобну пастку, що ловить мишу живою, з сиром всередині.
Family=Консорціум Юнікоду на початку 2023 вимагав малювати безстатеві сім’ї як силуети (скажімо, «сімейний фільм») та перенести на «клавіатурах» з Людей до Символів, та порекомендував прибрати сім’ї зі статтю з «клавіатур», забивши тими ж силуетами, щоб уникнути комбінаторного вибуху. А ще у сім’ях бувають дідусі та тварини. Восени 2023 Google випустив свої емодзі з силуетами, навесні 2024 Apple зробив те ж. У силуетів Google є звабинка: вони показують жіночі зачіски.
IO=У 2024 Велика Британія відмовилась від претензій на ненаселений архіпелаг Чаґос, повернувши його Маврикію та орендувавши острів Дієґо-Ґарсія, що є спільною британо-американською військовою базою. Прапор Британської території у Індійському океані, скоріше за все, залишиться для історії, а прапор Дієґо-Ґарсії може змінитися.

[Lib.Cinfo]
Info=Про країну
Sta=Статус
Loc=Місцезнаходження
Pop=Населення

[Lib.Sta]
Rec=Визнана держава
NoMan=Ненаселена земля, нічия за міжнародною угодою
Union=Наддержавний союз
Org=Міжнародна організація
AuExt=Зовнішня територія Австралії
GbOv=Заморська територія Великої Британії
GbOv!=Спірна; фактично заморська територія Великої Британії
GbOvF=Колишня заморська територія Великої Британії
GbDep=Залежна територія Великої Британії
CnSpec=Особливий регіон Китаю
DkAuto=Автономний регіон Данії
FiSpec=Особлива територія Фінляндії
FrOv=Заморська територія Франції
FrUn=Ненаселена земля під контролем Франції
NlDep=Територія Нідерландів
NlOv=Заморська територія Нідерландів
NzAssoc=Асоційована територія Нової Зеландії
NoUn=Ненаселена земля під контролем Норвегії
NoDep=Залежна територія Норвегії
EsAuto=Автономний регіон Іспанії
UsDep=Залежна територія США
PartEh=Частково визнана держава, контролює частину заявленої території, спір з Марокко
PartPs=Частково визнана держава, контролює частину заявленої території, спір з Ізраїлем
PartTw=Частково визнана держава, контролює частину заявленої території, спір з Китаєм
PartXk=Частково визнана держава, контролює частину заявленої території, спір з Сербією
MuGb=Орендований Великою Британією у Маврикія

[Lib.Loc]
Eu=Європа
As=Азія
Af=Африка
Na=Північна Америка
Sa=Південна Америка
Au=Австралія
Sp=Південний полюс
EuAs=Європа та Азія
Oa=Атлантичний океан
OaEu=Атлантичний океан, біля Європи
OaGb=Атлантичний океан, Британські острови
OaAf=Атлантичний океан, біля Африки
OaNa=Атлантичний океан, біля Північної Америки
OaSa=Атлантичний океан, біля Південної Америки
OaCs=Атлантичний океан, Карибське море
OaAq=Атлантичний океан, Антарктика
OaEc=Протока Ла-Манш
OaBs=Балтійське море
OaMs=Середземне море
OpPo=Тихий океан, Полінезія
OpMi=Тихий океан, Мікронезія
OpAs=Тихий океан, біля Азії
OpAu=Тихий океан, біля Австралії
OpNa=Тихий океан, біля Північної Америки
Ma=Малайський архіпелаг
AsMa=Азія та Малайский архіпелаг
Oi=Індійський океан
OiAf=Індійський океан, біля Африки
OiAs=Індійський океан, біля Азії
OiAq=Індійський океан, Антарктика
OiGp=Перська затока
On=Північний Льодовитий океан
NyHq=Нью-Йорк (штаб-квартира)

[Lib.Pop]
Dfl=Постійне
Set=Поселенці останніх століть (нема корінних народів)
SetSv=Поселенці останніх століть, тільки Шпіцберген
Mil=Здебільшого військові
Sci=Здебільшого науковці
Nom=Поселенці кінця XX століття та військові (марокканська частина), здебільшого кочовики (незалежна частина)
Pri=Здебільшого священники
Uni=Ненаселена
Nat=Заповідник
GS=Кинуті з занепадом здобичі китів, здебільшого науковці та туристи

[Version.Bullet]
NewChar=Нових символів
NewCjk=[[ps:Hani|ККЯ-ієрогліфів]]
NewNew=з нових писемностей
NewEx=з наявних писемностей
NewFmt=[[pt:format|форматуючих]] символів без писемності
NewSym=різних знаків
Transient=Символів, які пізніше видалять
TotalChar=Усього символів разом з [[pt:control|керуючими]]
NewEm=Нових емодзі
NewEm1=Односимвольних та VS16
NewEm1a=Односимвольних
NewEm1This=з цього Юнікоду
NewEm1Prev=з попередніх версій
NewEm1Skin=Расових послідовностей
NewEmZwj=[[pt:zwj|ZWJ]]-послідовностей
NewZwjMulti=багаторасових
NewZwjRight=правосторонніх
NewZwjColor=кольору
NewZwjGender=статі
NewZwjFam=пар та сімей
NewZwjActivity=діяльності
NewZwjApp=зовнішності
NewZwjOther=інших
NewEmNot=Не-[[pt:zwj|ZWJ]]-послідовностей
NewNotSkin=символ+раса
NewNotFlag=державних прапорів
NewNotSubdiv=прапорів суб’єктів
NewNotKey=кнопок
TotalEm=Усього емодзі
NewSc=Нових писемностей
TotalSc=Усього писемностей
Plus={1} + {2} расових

[Version.1.1]
Text=Перша версія, що стала стандартом ISO, та перша, що існує у базах Юнікоду. Бази 1.0 та 1.0.1 реконструйовані.\n\nВерсія 1.0 (жовтень 1991, ≈7200 символів) додала більшість писемностей 1.1, включаючи [[ps:Tibt|тибетську]], видалену в 1.1, та 2350 складів [[ps:Hang|хангилю]], що видалять у [[pv:2.0|2.0]].\n\nВерсія 1.0.1 (червень 1992, ≈{{n|28300}} символів) додала {{n|20902}} [[ps:Hani|ієрогліфи ККЯ]], та видалила 6{{_}}символів.\n\nВерсія 1.1 додала ще 4306 символів хангилю, та вилучила тибетську.

[Version.2.0]
Text=Версія 2.0 перенесла [[pt:precomposed|монолітні]] склади [[ps:Hang|хангилю]] на їх поточне місце. Галас здійнявся такий, що Юнікод прийняв головну гарантію [[pt:stability|стабільності]]: символ не{{_}}зсунеться та не{{_}}зникне.

[Version.2.1]
Text=Додані євро '''€''' та символ-замінник для об’єкта FFFC.

[Version.3.1]
Text=Перше використання [[pt:plane|площин]] 1 та 2. [[pt:utf16|UTF-16]] та шістнадцять додаткових площин запропоновані п’ятьма роками раніше.

[Version.6.2]
Text=Добавлено знак турецької ліри 20BA, представлений у березні 2012.

[Version.6.3]
Text=П’ять [[pt:format|форматуючих]] символів для [[pt:bidi|двонапрямленого]] тексту.

[Version.12.1]
Text=Екстрений випуск Юнікоду, що містить лище один символ 32FF{{-}}еру Рейва японського традиційного календаря. Коли у 2016 старенький імператор Акіхіто вирішив зректися, за його наступником закріпили кодову позицію. Коли він остаточно зрікся 30 квітня 2019, символ швидко закодували.

[Version.15.1]
Text=Консорціум Юнікоду мав проблеми з персоналом: менеджер з випуску пішов, а китаєзнавець вмер. Так що вони вирішили зробити невеликий випуск: п’ять символів опису ієрогліфів, 18 правосторонніх емодзі та 10 емодзі-послідовностей, у тому числі лайм, фенікса та силуети сімей.\n\nКитайський уряд також змусив зробити термінову роботу, див. [[pk:2EBF0|ККЯ ієрогліфи розширення I]].\n\nДуже великий випуск 16.0 намічається у 2024.

[Version.16.0]
Text=Окрім додавань символів, було багато внутрішніх змін у Юнікоді.\n* Переписано алгоритм відображення арабського тексту.\n* Написано послідовності символів, що не повинні існувати у юнікодному тексті.\n* Додано базу єгипетських ієрогліфів.\n* Перетворено PDF-специфікацію на HTML-сайт.\n\nЮнікод{{_}}16 міг би мати рівно {{n|155000}} символів (виключаючи 65 [[pt:control|керуючих]]){{-}}але дві індійські [[pt:ligature|лігатури]] вилучили.

[Version.17.0]
Text=* Описано [[pt:egyp|правила]] кодування єгипетських ієрогліфів\n* Реформовано [[ps:Adlm|адлам]] для кращої читаємості\n* Додано [[pt:inclusion|безстатеву]] версію останнього емодзі{{-}}танцюриста: латинські у жінки, диско у чоловіка, та балет у безстатевого\n* Додано останні багаторасові емодзі{{-}}борців та дівчат Плейбою

[Update]
Head=Перевірка оновлень
Ok=У вас остання версія {1}.
Earlier=Дивно: моя версія {1}, у репозиторії {2}. Можливо, репозиторій переїхав, або у вас непублічна розробницька версія.
Later=Моя версія {1}, знайдено оновлення до {2}. Пройти до репозиторію?
BadVer=Дивно: не можу розібрати версію «{1}».
Connect=Не можу під’єднатися до репозиторію. Перевірте інтернет-з’єднання.
Err=Дивно: одержав код помилки {1}. З репозиторієм щось сталося.
Go=&Пройти
Close=&Закрити
Parse=Дивно: не можу розібрати відповідь сервера.
Abandon=Вашу платформу «{1}», напевне, кинуто. Вам самим прийдеться пройти на домашню сторінку та знайти придатну платформу.

[OldComp.PropName]
Memory=Пам’ять
Sales=Продажі
Year=Рік
Type=Тип
Country=Країна
Chars=Символи
Graphics=Графіка
Cpu=Процесор: {1}-бітний ''(за шиною даних)''
Color=Колір
Unenc=Не закодовані
Supp=Підтримується у Юнікоді

[OldComp.Prop.Country]
DD=НДР
EU=Європа
FR=Франція
GB=Велика Британія
JP=Японія
SU=СРСР
US=США
USHK=США / Гонконг

[OldComp.Prop.Graphics]
No=тільки текст
Lim=обмежена
Later=у пізніх моделях
Yes=є

[OldComp.Prop.Type]
Home=домашній/навчальний ПК ''(клавіатурний форм-фактор, Бейсік у ПЗП, підтримує ТБ та магнітофон)''
Desk=ранній хобі-ПК з монітором
Adv=розвинений ПК ''(монітор, диски, ОС)''
Term=термінал
TermSvc=термінальна служба
Info=інформаційна служба
Prog=мова програмування

[OldComp.Prop.Sales]
10k=понад 10 тис.
30k=понад 30 тис.
100k=понад 100 тис.
300k=понад 300 тис.
1M=понад 1 млн
3M=понад 3 млн
10M=понад 10 млн

[OldComp.Prop.Chars]
Typ=типографські
Arr=стрілки
Mat=математичні
Alp=другий латинський алфавіт
Dig=другий набір цифр
Lin=лінії
Blk=блоки
Sha=фігури
Con=зображення керуючих
Gam=ігрові спрайти
Mul=багатознакомісна графіка
Eng=інженерна графіка
Img=різні картинки
UI=інтерфейсні

[OldComp.Prop.Mem]
1={1} кбайт
2={1}–{2} кбайт

[OldComp.Prop.Color]
Bw=чорно-білий
Dis=чорно-білі моделі більш поширені
Yes=є
Later=у пізніх моделях

[OldComp.AmstradCpc]
Text=Зроблений максимально розкішним для домашнього комп’ютера, він був другим британським домашнім комп’ютером після ZX Spectrum. Він не підключався до телевізора, а ішов з монітором.

[OldComp.Apple2]
Text=Незважаючи на появу Macintosh (1984), скромний Apple{{_}}II робив більшість прибутку компанії. Він ішов з монітором (можливо, через вимоги, що недовго існували{{-}}приставки робили багато завад на сусідні телевізори), але монітор підключався композитним проводом, як телевізор (композитний вхід був рідким у ті роки).
Unenc=емблема Apple

[OldComp.Aquarius]
Text=Комп’ютер був застарілий з початку, та вироблявся усього кілька місяців.

[OldComp.Atari400]
Text=Телевізійні приставки робили багато завад на сусідні телевізори, і це призвело до нових вимог на радіочастотне устаткування (пізніше їх ослаблять). Щоб зробити комп’ютер, що підключається до антенного гнізда, Atari зробила литий алюмінієвий корпус та картридж ПЗП всередині. Архітектура відео нагадувала приставку (текст з прокруткою та апаратні спрайти), її хвалили за простоту програмування.

[OldComp.AtariSt]
Text=Atari не пережила відеоігрову кризу 1983 та була продана Джеку Треміелу, колишньому засновнику Commodore. Вони зробили другий розвинений домашній комп’ютер після Commodore Amiga. Його любили музиканти, музичні редактори ''Cubase'' та ''Logic Pro'' родом з ST.
Unenc=емблема Atari, портрет 2×2

[OldComp.BbcMaster]
Text=Був створений Acorn Computers як другий навчальний комп’ютер (після BBC Micro). Він мав красиву графічну ОС, але це був дивний комп’ютер, що цілився у кілька ніш, і не влучив у жодну. Низька ціна та підтримка ТБ призвели до 8-бітного процесора та неквадратного пікселя, а наукову модель відмінили через брак пам’яті.\n\nУ пізній моделі був другий процесор Intel, але сумісність з IBM була мінімальна{{-}}хоча він міг запускати кілька важливих програм на кшталт ''Turbo{{_}}C'', а з модулем розширення пам’яті навіть ''WordPerfect''.

[OldComp.C64]
Text=Commodore 64, головний домашній комп’ютер США, узяв кодування з більш раннього Commodore PET. Він довів формулу домашніх комп’ютерів «багато кольорів, низька роздільна здатність» до максимуму: головний режим для ігор був 160×200, 16 кольорів усього, 4 кольори на комірку 4×8. Для порівняння: у IBM CGA було 320×200, 4 кольори без конфліктних комірок. 16 кольорів були дуже бляклими, це робило ігри реалістичніше.

[OldComp.CoCo]
Text=Зовсім несумісний зі старим TRS-80, це був недорогий домашній комп’ютер.

[OldComp.Hp]
Name=термінали HP
Text=Доволі рідкі і не такі знамениті, як термінали DEC.

[OldComp.Ibm]
Text=Комп’ютер став стандартом де-факто у кінці 1980-х: клони з’явилися у 1982, і нові моделі ставали потужніше та потужніше, зберігаючи сумісність зі старим ПЗ. Ігри спочатку були погані, але VGA (320×200, 256 кольорів, 1987) та груба процесорна потужність дозволили доволі красиві ігри{{-}}і, що важливо, різноманітні, не обмежені браком пам’яті або можливостями графічного прискорювача.\n\nІнші сильні сторони IBM{{-}}відмінна якість тексту (80×25 знакомісць 9×16 кожне у пізніх адаптерах) та простота локалізації (робиться цілком програмно).\n\nБагато років він працював на застарілій DOS, поки Microsoft не запропонував Windows{{_}}95. Більш ранні ОС, як Unix та Windows{{_}}NT, були рідкі.\n\nБільшість комп’ютерів загального призначення{{-}}нащадки IBM-сумісних (сумісність з DOS остаточно порушена у 2010-і). Тільки портативні та спеціалізовані системи використовують інші архітектури.
SalesNote=(тільки IBM, ≈60 млн з клонами на 1989)
MemNote=(до 1990)

[OldComp.Kaypro]
Text=Компанія знайшла цікаву нішу: вона робила дуже розвинені 8-бітні комп’ютери. У 1984 вона узялася за IBM-сумісні, але час був втрачений, і у 1990 вона оголосила банкрутство.

[OldComp.Korvet]
Name=Корвет
Text=Комп’ютер був цікавим і мав гарну графіку, але якість виробництва була поганою, і 8-бітний процесор був слабким для нього, було мало ігор з прокруткою. Після розвалу СРСР корпуси для «Корвета» використовували під менші комп’ютери.\n\nВ одній з найплавніших ігор для «Корвета», «Гонки», тільки машинки були графічними, дорога була зроблена з [[pt:pseudographics|псевдографіки]].

[OldComp.Mac]
Text=Мак мав мишу та відмінну ОС, і його кодування не було обтяжене [[pt:pseudographics|псевдографікою]], так що він був улюбленим серед типографів. Більшість дизайнерського ПЗ, включаючи ''Adobe Photoshop'', родом з Мака. Але перший кольоровий Мак з’явився тільки у 1987. Той же Мак став 32-бітним.\n\nСистемні шрифти мали у нестандартних позиціях інтерфейсні символи, автор ''Юнікодії'' спробував знайти усі.
SalesNote=(до 1990)
Unenc=емблема Apple
MemNote=(класичні Motorola 68000, до 1994)

[OldComp.Minitel]
Text=Термінали ставили безкоштовно, гроші збирали за хвилини користування (еквівалент 30{{_}}€¢ за хвилину). Система давала повідомлення, знайомства, телефонний довідник, ігри, замовлення квитків та інше. У Франції був навіть свій маленький «пузир доткомів», задовго до американського у 2000! Систему закрили тільки у 2012.

[OldComp.Msx]
Text=Японський відкритий стандарт домашніх комп’ютерів, вироблялися Sony, Philips та іншими. Відомі ігри ''Bomberman'' та ''Metal Gear'' початково робили під ці комп’ютери. СРСР спробував використовувати їх як навчальні, від назвою КУВТ Ямаха ''(комплекс навчальної обчислювальної техніки)''.

[OldComp.Ohio]
Text=Компанія продавала ранні хобі-комп’ютери, і була придбана у 1980 телекомунікаційною компанією M/A-COM, яка сама страждала від фінансових проблем.

[OldComp.Oric]
Text=Не дуже успішний комп’ютер, він був склонований у Югославії (Нова-64) та у Болгарії (Правець-8D).

[OldComp.RiscOs]
Text=Acorn Archimedes, RISC PC та інші обмежено використовувались професіоналами (телебаченням, музикантами), поки IBM-сумісні з Windows{{_}}NT та Unix не вигнали їх звідти.

[OldComp.Robotron]
Text=Майже не продавався споживачам та використовувався як навчальний.

[OldComp.Smalltalk]
Text=Ранні версії мови мали власні спецсимволи.

[OldComp.Spectrum]
Text=ZX Spectrum був головним британським домашнім ПК: він був дешевий (&lt;200 фунтів), та мав різноманітні ігри. Графічного прискорення не було, і усі ігри, окрім найпростіших, були дуже повільні.\n\nНайцікавіша історія почалась у кінці 1980-х: саморобники з соцкраїн відтворили графічний чіп з дискретної логіки, і клони Спектрума ненадовго стали головними комп’ютерами колишнього СРСР, поки Windows та підвищення достатку не зробили [[po:Ibm|IBM-сумісні]] більш поширеними.
MemNote=(рання версія 16K була рідкісна, і був комплект для переробки у 48K)
SalesNote=(оригінальних Sinclair)

[OldComp.SharpMz]
Text=У нього не було мови програмування у ПЗП, і він хвалився кількома мовами, розробленими конкуруючими фірмами. Але користувач повинен завантажувати їх з касети або диска.
Unenc=Pac-Man

[OldComp.Teletext]
Name=телетекст
YearNote=(перші телевізори)
Text=Телетекст передає текст та [[pt:pseudographics|псевдографіку]] у полях гасіння телевізійного сигналу. Нині більшість каналів транслює тільки субтитри.

[OldComp.Trs80]
Text=Комп’ютер продавався у RadioShack, мережі магазинів електроніки Tandy. Він мав багато вроджених проблем, від радіозавад до погано працюючого касетного інтерфейсу. У пізніх моделях були дискети.

[OldComp.Zx80]
Text=Sinclair ZX80 та ZX81 були найдешевшими працюючими комп’ютерами. Версія з 2 кілобайтами продавалась за 70 фунтів.
